Yleinen koko suomessa lukuun ottamatta Etelä- ja Lounaisrannikkoa, missä harvinainen, ei esiinny Ahvenanmaalla.
Yksi- tai monivuotinen vesikasvi.
Varsi rento, tavallisesti paksu, vaaleankellertävä tai vihreä.
Lehdet ovat korvakkeellisia ja ruodillisia. Uposlehtien lapa on 2–10 cm pitkä, tiheään hienoliuskainen, liuskat harittavia ja veltohkoja. Melkein aina kelluslehdellinen. Kelluslehtien lapa on 2–3 cm leveä, munuaismainen tai pyöreä, 3- tai 5-liuskainen, sivuliuskat keskiliuskaa paljon leveämpiä, melko matalaan tylppähampaisia ja tyvilovi leveä, vähintään 120°. Välimuotolehdet harvinaisia.
Kukat ovat vedenpinnan yläpuolella, kukkaperä 4–10 cm pitkä, hedelmäasteella kaareva. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Terälehdet ovat 8–15 mm pitkiä, toisiaan koskeattavia, valkoisia, tyvestä keltaisia, tyvessä mesiäinen. Heteitä 20–30, emejä 30–40.
Hedelmä on pähkylä, 1,4–2,2 mm pitkä, karvainen tai kalju ja siipipalteeton.
Kirkasvetisissä järvissä, lammissa ja joissa avoimilla tai vuolasvirtaisilla paikoilla kovalla pohjalla, harvoin vähäsuolaisessa murtovedessä.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Sisävedet: tunturijärvet
Pinkka oppimisympäristö: Ålandsexkursion -
Pinkka oppimisympäristö: Kasvitieteen retkeily Ahvenanmaalle - Nåtön biologinen asema
Pinkka oppimisympäristö: Eräkarkun lajintuntemus - Puut ja pensaat
Pinkka oppimisympäristö: Luonnonvaraiset lääkekasvit - Koppisiemeniset
Yleinen sisämaassa, harvinainen Etelä- ja Lounaisrannikolla, puuttuu Ahvenanmaalta.
Lehdet ovat korvakkeellisia ja pitkäruotisia. Uposlehtien lapa on 2–10 cm pitkä, tiheään hienoliuskainen, liuskat harittavia ja veltohkoja. Kelluslehtien lapa on 2–3 cm leveä, munuaismainen tai pyöreä, 3- tai 5-liuskainen. Uposlehtien lapa on tiheään hienoliuskainen, liuskat eri suuntiin harittavia.
Kukat pitkäperäiset ja yksittäin. Teriö säteittäinen,1–2 cm leveä, terälehtiä viisi. Teräledet valkoiset, tyveltä keltaiset, 8–15 mm pitkät ja toisiaan koskettavat. Mesikuopat terälehtien tyvellä päärynämäiset. Verholehtiä 4–5, usein sinertäväkärkiset. Heteitä 15–30. Emiö erilehtinen, emejä 30–40.
Pähkylä 1–1,2 mm pitkä, kurttupintainen ja siipipalteeton, nuorena harvakarvainen ja vanhemmiten kalju,
Kirkasvetisissä järvissä, lammissa ja joissa avoimilla tai vuolasvirtaisilla paikoilla kovalla pohjalla.
Lähisukuinen merisätkin(Ranunculus baudotii) on melko yleinen Itämeren vähäsuolaisessa murtovedessä.
Pinkka oppimisympäristö: A Pohjolan kasveja - Rabelera-Ruta
Pinkka oppimisympäristö: A Pohjolan kasveja - Tanacetum-Vaccinium
Pinkka oppimisympäristö: A Pohjolan kasveja - Saxifraga-Silene
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - kasvit, levät ja sienet - Siemenkasvit: Ranunculus-Symphytum
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus -kasviosuuden harjoituspinkat - Vedet ja rannat
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Demonstraatiot I-IX - III Ranunculaceae–Brassicaceae
Pinkka oppimisympäristö: IPS-153 Flora of Subarctic Europe - Ranunculus-Salix
Pinkka oppimisympäristö: IPS-177 Fennoscandian flora - Poa-Rumex
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - Siemenkasvit: Picea-Senecio
Pinkka oppimisympäristö: BIO-515 Etelä-Suomen putkilokasvit - Poa-Rumex
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Ranunculus-Salix
Pinkka oppimisympäristö: BIO-513 Syventävä putkilokasvituntemus - Poa-Rumex
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien lajintuntemus, Itä-Suomen yliopisto - Siemenkasvit: Lysimachia-Ribes
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus -kasviosuuden harjoituspinkat - Muut putkilokasvit
Pinkka oppimisympäristö: Turun yliopisto, Kotimaisten putkilokasvien lajintuntemus (EKOL2354) - Osa 4
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien peruslajintuntemus, Oulun yliopisto - Siemenkasvit: Picea-Sedum
Pinkka oppimisympäristö: ENV-413 Vesieliöiden lajintunnistus - Kaksisirkkaiset
Ranunculus peltatus, Ranunculus peltatus subsp. peltatus
Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0