Maanmyötäinen, mattomaisia kasvustoja muodostava varpu.
Haarat ovat kaljuja ja ruskeita. Vuosikasvaimet ovat harvakarvaisia tai kaljuja. Silmut (2 mm) ovat kaljuja, silmusuomu on huppumainen.
Lehdet ovat kierteisesti, korvakkeita ei ole. Lehtilapa (10–15 mm) on ehyt, sulkasuoninen, pyöreä, herttatyvinen, lanttokärkinen, hammaslaitainen, päältä vihreä, sileä ja kalju, alta vaaleanvihreä, korkosuoninen, toisinaan harvakarvainen.
Kasvi on kaksikotinen ja se kukkii lehtien puhjettua. Kukinto on kokonaisena variseva norkko. Kukat ovat norkkosuomujen hangassa, kehättömiä, pieniä, mesinystyisiä. Norkkosuomut ovat vaaleanruskeita, tummakärkisiä ja lyhytkarvaisia. Eminorkot ovat n. 15-kukkaisia, palhot ovat kaljuja ja keltaisia, sikiäin on kalju.
Hedelmä on kalju kota. Siemenet ovat pieniä, tyviosa on pitkä ja valkohaiveninen (lenninhaiven).
Tuntureiden lumenviipymillä, kalliohyllyillä, puronvarsilla ja rannoilla.
Risteymä napapajun kanssa, S. herbacea x polaris, on korkeilla tuntureilla paikoin yleinen.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Tunturit: tunturikankaat
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Tunturit: lumenviipymät
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Tunturit: kuviomaat
Pinkka inlärningsmiljö: - Tanacetum-Vaccinium
Pinkka inlärningsmiljö: - Saxifraga-Silene
Pajut (Salix) ovat kesävihantia, tav. juurivesallisia, kaksikotisia puita, pensaita tai varpuja. Kuori on nuorena sileä, harmaa, vanhemmiten karhea, uurteinen, harvoin kesivä. Haarat ovat liereitä, joskus silmun yläpuolelta litteitä, särmäisiä, tav. kuoren alta harjuttomia. Silmut ovat tav. kuivia, tav. suoria, tuoksuttomia; silmusuomu on monesta suomusta yhteenkasvanut, huppumainen; vankat kärkisilmut puuttuvia. Korvakkeet ovat tav. epämukaisia, lehtimäisiä, lyhythaaroissa heikkoja, karisevia, pitkähaaroissa pysyviä, harvoin vesoista puuttuvia. Lehdet ovat kierteisesti, harvoin vastakkain; ruoti on tav. 0.3–0.5 kertaa lavan pituinen; lapa on 0.5–20 cm, 0.7–20 kertaa leveytensä pituinen, tasasoukka – munuaisenmuotoinen, soikea – kapean vastapuikea – suikea, kalju tai karvainen; suonipareja on tav. 8–10; hammas-, nysty-, nyhä- tai ehytlaitainen. Kukinta tav. ennen lehtien puhkeamista, joskus lehtien puhjetessa, harvoin lehtien puhjettua. Kukinto on 1–7 cm, liereä – pallomainen norkko, pensasmaisilla pajuilla kotavaiheen eminorkot ovat tav. 2–3 kertaisiksi pidentyneitä, pystyjä tai joskus nuokkuvia – velttoja; norkkosuomut ovat ehytlaitaisia, kellanvihreitä; suomut ovat kärjestä tav. punaisia, ruskeita, mustia tai kaksivärisiä, karvaisia tai kaljuja. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä, tav. hyönteispölytteisiä, mesiäisellisiä; sauvamaisia mesiäisiä tav. 1, harvoin 2 tai 3, tyvestä maljamaiseksi yhdistyneitä, mesiäiset ovat harvoin haarovia. Heteitä on tav. 2, 3 tai 5, harvoin 6–10 saman norkon eri kukissa; emejä 1 (2 vartaloa kokonaan tai osittain yhteenkasvaneita), luotteja 2; mesinystyjä tav. 2. Hedelmä 2 saumalla avautuva kota. Siemen lenninkarvainen, heti itävä. Pajuja on usein mahdoton määrittää vesalehdistä, joiden muoto on tav. toisenlainen kuin kasvissa muutoin. Monet pajulajit voivat risteytyä, niissä on vaihtelevassa määrin kantalajien ominaisuuksia. Risteymien kukinnoissa voi olla emi- ja hedekukkia saman kasvin eri haaroissa, samassa norkossa, tai kaksineuvoisia kukkia. Risteymiä syntyy yhteisellä levinneisyysalueella, myös takaisinristeymiä, mutta niitä voi esiintyä myös yhteisen levinneisyysalueen ulkopuolella.
Suomessa vaivaispaju kasvaa tunturipaljakalla ylimmillään 1270 m:n korkeuteen. Vaivaispajua kasvaa paikoin Lapin koivumetsävyöhykkeessä, mutta vain hyvin harvinaisena havumetsävyöhykkeessä jokivarsilla. Eteläisimmät vaivaispajut ovat Pallastuntureilla, Aakenustuntureilla ja Saariselällä
Vaivaispajua tavataan Suomen, Ruotsin ja Norjan kylmillä alueilla, Islannin ja Grönlannin rannikoilla sekä paikoin Alpeilla ja Pyreneillä.
Rento varpu; haarat ovat lyhyitä, joskus maanalaisia, ruskehtavanvihreitä – ruskeita, toisena – kolmantena vuotena puutuvia. Nuori haara on hieman karvainen – kalju. Silmu on 2 mm, lyhyen sukkulamainen; kärki hieman taakäänteinen.
Ruoti 1–3(–5) mm; korvakkeeton; lapa on 10–15 mm, pyöreä, pyöreätyvinen – herttatyvinen, pyöreäkärkinen – lanttokärkinen, kalju, paitsi nuorena reunassa on kärjen suuntaisia villakarvoja, päältä kirkkaanvihreä, kiiltävä, matalaan uppo- ja verkkosuoninen, alta vaaleanvihreä, nyhälaitainen; suonipareja on 4–5.
Hedenorkko on 1–2 cm; heteitä on 2, ponnet ovat punaisia; eminorkko on 5–15(–20) mm, pallomainen, 7(–10)-kukkainen; perä on 1–2 cm, lehdetön; norkkosuomut ovat kapealti punalaitaisia, kaljuja – hieman karvaisia; sikiäin on punainen, kalju – lähes kalju.
Kukinta lehtien puhjettua; toukokuu-kesäkuu.
Oroarktisen vyöhykkeen lumenviipymillä, kalliohyllyillä, sulavesien kostuttamilla moreeneilla, tihkupinnoilla ja puronreunoilla.
Vaivaispajulumenviipymät ovat matalakasvuisen vaivaispajun luonnehtimia. Luontotyypin esiintymät keskittyvät tunturien paksulumisiin painanteisiin keskija yläpaljakalle, mutta niitä esiintyy myös alapaljakalla ja paikoittain hemioroarktisessa vyöhykkeessä. Luontotyyppi esiintyy myös laikkuina rakkakivikoiden luonnehtimilla paikoilla. Vaivaispajulumenviipymät vapautuvat lumipeitteestä kesäkuun lopulla tai heinäkuun alussa. Ne ovat kosteita lumen sulamisen jälkeen, mutta kuivuvat kasvukauden kuluessa. Kasvillisuus on usein aukkoista kuviomaamuodostuksen ja kivikkoisuuden vuoksi.
Väre, H. 2019: Salicaceae. Retkeilykasvio 5 p. Käsikirjoitus.
Pinkka oppimisympäristö: Kumpulan kasvitieteellisen puutarhan maantieteellinen osasto - Suomi
Pinkka inlärningsmiljö: Ranunculus-Salix
Pinkka oppimisympäristö: PBIO-178 Suomen uhanalaiset kasvit - Papaver-Salsola
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Ranunculus-Salix
Pajut (Salix) ovat kesävihantia, tav. juurivesallisia, kaksikotisia puita, pensaita tai varpuja. Kuori on nuorena sileä, harmaa, vanhemmiten karhea, uurteinen, harvoin kesivä. Haarat ovat liereitä, joskus silmun yläpuolelta litteitä, särmäisiä, tav. kuoren alta harjuttomia. Silmut ovat tav. kuivia, tav. suoria, tuoksuttomia, silmusuomu on monesta suomusta yhteenkasvanut, huppumainen, vankat kärkisilmut puuttuvia. Korvakkeet ovat tav. epämukaisia, lehtimäisiä, lyhythaaroissa heikkoja, karisevia, pitkähaaroissa pysyviä, harvoin vesoista puuttuvia. Lehdet ovat kierteisesti, harvoin vastakkain, ruoti on tav. 0.3–0.5 kertaa lavan pituinen, lapa on 0.5–20 cm, 0.7–20 kertaa leveytensä pituinen, tasasoukka – munuaisenmuotoinen, soikea – kapean vastapuikea – suikea, kalju tai karvainen, suonipareja on tav. 8–10, hammas-, nysty-, nyhä- tai ehytlaitainen. Kukinta tav. ennen lehtien puhkeamista, joskus lehtien puhjetessa, harvoin lehtien puhjettua. Kukinto on 1–7 cm, liereä – pallomainen norkko, pensasmaisilla pajuilla kotavaiheen eminorkot ovat tav. kaksin–kolmin kertaisiksi pidentyneitä, pystyjä tai joskus nuokkuvia – velttoja, norkkosuomut ovat ehytlaitaisia, kellanvihreitä, suomut ovat kärjestä tav. punaisia, ruskeita, mustia tai kaksivärisiä, karvaisia tai kaljuja. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä, tav. hyönteispölytteisiä, mesiäisellisiä; sauvamaisia mesiäisiä tav. yksi, harvoin kaksi tai kolme, tyvestä maljamaiseksi yhdistyneitä, mesiäiset ovat harvoin haarovia. Heteitä on tav. kaksi, kolme tai viisi, harvoin 6–10 saman norkon eri kukissa, emejä on yksi (kaksi vartaloa kokonaan tai osittain yhteenkasvaneita), luotteja kaksi, mesinystyjä tav. kaksi. Hedelmä kadella saumalla avautuva kota. Siemen on lenninkarvainen, heti itävä. Pajuja on usein mahdoton määrittää vesalehdistä, joiden muoto on tav. toisenlainen kuin kasvissa muutoin. Monet pajulajit voivat risteytyä, niissä on vaihtelevassa määrin kantalajien ominaisuuksia. Risteymien kukinnoissa voi olla emi- ja hedekukkia saman kasvin eri haaroissa, samassa norkossa, tai kaksineuvoisia kukkia. Risteymiä syntyy yhteisellä levinneisyysalueella, myös takaisinristeymiä, mutta niitä voi esiintyä myös yhteisen levinneisyysalueen ulkopuolella.
Rento varpu, haarat ovat lyhyitä, joskus maanalaisia, ruskehtavanvihreitä – ruskeita, toisena – kolmantena vuotena puutuvia. Nuori haara on hieman karvainen – kalju. Silmu on 2 mm, lyhyen sukkulamainen;,kärki hieman taakäänteinen.
Ruoti 1–3(–5) mm; korvakkeeton, lapa on 10–15 mm, pyöreä, pyöreätyvinen – herttatyvinen, pyöreäkärkinen – lanttokärkinen, kalju, paitsi nuorena reunassa on kärjen suuntaisia villakarvoja, päältä kirkkaanvihreä, kiiltävä, matalaan uppo- ja verkkosuoninen, alta vaaleanvihreä, nyhälaitainen, suonipareja on 4–5.
Hedenorkko on 1–2 cm, heteitä on kaksi, ponnet ovat punaisia; eminorkko on 5–15(–20) mm, pallomainen, 7(–10)-kukkainen, perä on 1–2 cm, lehdetön, norkkosuomut ovat kapealti punalaitaisia, kaljuja – hieman karvaisia, sikiäin on punainen, kalju – lähes kalju.
Kukinta lehtien puhjettua; toukokuu – kesäkuu.
Väre, H., Saarinen, J., Kurtto, A. & Hämet-Ahti, L. (toim.) 2021: Suomen puu- ja pensaskasvio. 3. täysin uudistettu p. – Publications of the Finnish Dendrological Society 10: 1–552.
Pinkka inlärningsmiljö: IPS-178 Finlands hotade kärlväxtarter - Papaver-Salsola
Pinkka oppimisympäristö: BIO-513 Syventävä putkilokasvituntemus - Sagina-Symphytum
Pinkka e-learning: A Nordic vascular plants - Sabulina-Saussurea
Pinkka e-learning: IPS-154 Subarctic Habitats and Biota - Woody plants
Vaivaispaju on vaivaispaju 1–5 cm. Haarat ovat lyhyitä, joskus maanalaisia, ruskehtavanvihreitä – ruskeita, toisena – kolmantena vuotena puutuvia. Kuluvan kesän haara on hieman karvainen – kalju. Silmu on 2 mm, lyhyen sukkulamainen, kärjestä hieman taakäänteinen.
Suomessa alkuperäinen tunturi-Lapissa.
Korvakkeeton. Lehtiruoti on 1–3(–5) mm, lapa on 10–15 mm, pyöreä, pyöreätyvinen – herttatyvinen, pyöreäkärkinen – lanttokärkinen, nyhälaitainen, kalju paitsi nuorena laidassa kärjen suuntaisia villakarvoja, päältä kirkkaanvihreä, kiiltävä, matalaan uppo- ja verkkosuoninen, alta vaaleanvihreä, suonipareja on 4–5.
Hedenorkko 1–2 cm, heteitä on 2, ponnet ovat punaisia, eminorkko on 0,5–1,5(–2) cm, pallomainen, 7(–10)-kukkainen, perä on 1–2 cm, lehdetön, norkkosuomut ovat kapealti punalaitaisia, kaljuja – hieman karvaisia, sikiäin on punainen, kalju – lähes kalju.
Kukkii lehtien puhjettua touko-kesäkuussa.
Lumenviipymillä, kalliohyllyillä, sulavesien kostuttamilla moreeneilla, tihkupinnoilla ja puronreunoilla, arktinen, mereinen – hieman mantereinen.
Väre, H., Saarinen, J., Kurtto, A. & Hämet-Ahti, L. (toim.) 2021: Suomen puu- ja pensaskasvio. 3. täysin uudistettu p. – Publications of the Finnish Dendrological Society 10: 1–552 s.
Magnoliopsida, Malpighiales, Salicaceae.
Pinkka oppimisympäristö: Suomen puuvartiset - Koppisiemeniset
Pinkka oppimisympäristö: Suomen puuvartiset - Magnoliaceae - Malvaceae
930 (tunturikangas; laki, tasapinta ym.; -)
Creative Commons erkännande, icke-kommersiell 4.0