Creative Commons erkännande, icke-kommersiell 4.0
Haarat ovat paksuja, kaljuja tai harvakarvaisia, punaruskeita, kuoren alta sileitä. Vuosikasvaimet ovat harvakarvaisia tai kaljuja. Silmut (3 mm) ovat kaljuja tai harvakarvaisia, silmusuomu on huppumainen.
Lehdet ovat kierteisesti ja niiden korvakkeet ovat leveänpuikeita ja nystylaitaisia. Lehtilapa (2–4 cm) on ehyt, sulkasuoninen, soikea, rasvankiiltoinen, molemmin puolin vihreä, harvakarvainen tai kalju. Lehtilaita on sahahampainen. Lehdessä on 5–6 suoniparia. Lakastuneet lehdet säilyvät oksissa yli talven.
Kasvi on kaksikotinen ja se kukkii lehtien puhjetessa. Kukinto on kokonaisena variseva norkko. Norkkoperät ovat pienilehtisiä. Kukat ovat norkkosuomujen hangassa, kehättömiä, pieniä, mesinystyisiä. Norkkosuomut ovat mustanpunaisia. Eminorkot ovat vähintään 50-kukkaisia. Palhot ovat kaljuja, sikiäin on lyhytkarvainen.
Hedelmä on lyhytkarvainen kota (4–6 mm). Siemenet ovat pieniä, tyviosa on pitkä ja valkohaiveninen (lenninhaiven).
Letoilla, lähteiköillä, rannoilla, tunturipajukoissa.
Lettopajun ja tunturipajun risteymä S. glauca x myrsinites esiintyy paikoitellen kantalajien yhteisillä kasvupaikoilla.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Tunturit: kuviomaat
Pinkka inlärningsmiljö: - Tanacetum-Vaccinium
Pinkka inlärningsmiljö: - Saxifraga-Silene
Pinkka inlärningsmiljö: Ranunculus-Salix
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Ranunculus-Salix
Pinkka oppimisympäristö: BIO-513 Syventävä putkilokasvituntemus - Sagina-Symphytum
Pinkka e-learning: A Nordic vascular plants - Sabulina-Saussurea
Pinkka e-learning: IPS-154 Subarctic Habitats and Biota - Woody plants
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Suot: letot
Pinkka oppimisympäristö: Suomen puuvartiset. - Koppisiemeniset
Lettopaju on 0,3–1 m korkea kesävihanta pensas tai varpu. Haarat ovat pystyjä, tukevahkoja, kyhmyisiä, ylitalvisina hieman karvaisia tai kaljuja. Kuluvan kesän haara on punaruskea – mustahko, himmeähkö, lyhytkarvainen, kaljuuntuva. Silmu on 4 mm, haaranmyötäinen, soikea, tumma.
Suomessa alkuperäinen Kainuusta pohjoiseen.
Fennoskandia, Kuolan niemimaa.
Korvakkeet ovat kapeanpuikeita – suikeita, nystylaitaisia. Lehtiruoti on 1–4 mm, lapa on 2–3 cm, soikea – suikea, tyvestä lyhytsuippuinen, lyhyelti suippukärkinen, tavallisesti sivulle kiertynyt, paksu, kova, kalju tai nuorena karvainen, päältä hyvin tumma, sileä, rasvankiiltoinen, alta vihreä, kiiltävä, pääsivusuonet hieman koholla, suonipareja on 5–6, laita on sahahampainen, hampaissa on kärkinysty. Kuivuneet kuolleet ovat vasta talven jälkeen karisevia.
Hedenorkko 4 × 2 cm, heteitä on 2, ponnet ovat palhot sinipunaisia, eminorkko on 2–3 cm, tiheä, munanmuotoinen – liereä, perä on 0,6–1 cm, karvainen, 4-lehtinen, lehtilapa on 0,5–1,5 cm, laidasta pitkäkarvainen, norkkosuomut ovat harvakarvaisia, tavallisesti lantto- ja mustakärkisiä, sikiäin on vihreä tai punaruskea, tavallisesti valkokarvainen.
Kota on 4–6 mm, punaruskea, karvainen, perä on 1–2 mm.
Kukkii juuri ennen lehtien puhkeamista touko-kesäkuussa.
Letoilla, tihkuvesijuoteissa, jokivarsilla ja paljakan pajukoissa, kalkinvaatija, arktinen – keskiboreaalinen.
Väre, H., Saarinen, J., Kurtto, A. & Hämet-Ahti, L. (toim.) 2021: Suomen puu- ja pensaskasvio. 3. täysin uudistettu p. – Publications of the Finnish Dendrological Society 10: 1–552 s.
Magnoliopsida, Malpighiales, Salicaceae.
Pinkka oppimisympäristö: Suomen puuvartiset. - Magnoliaceae - Malvaceae