Esiintyy Lapissa, Yleinen Käsivarren ja Inarin Lapissa.
Haarat ovat tanakoita ja ruskeita, haarat ja vuosikasvaimet ovat kokonaan villakarvaisia. Silmut ( 5 mm) ovat harmaakarvaisia, silmusuomu on huppumainen.
Lehdet ovat kierteisesti ja niiden korvakkeet ovat pieniä ja puikeita. Lehtilapa (5–8 cm) on ehyt, sulkasuoninen, paksu, leveän vastapuikea tai melkein pyöreä, lyhyt- ja leveäkärkinen, ehytlaitainen, molemmin puolin pitkä- ja siirottavakarvainen, alta korkosuoninen. Lehdessä on 8–10 suoniparia.
Kasvi on kaksikotinen ja se kukkii ennen lehtien puhkeamista. Kukinto on kokonaisena variseva, pitkä norkko. Norkkoperät ovat lyhyitä, pienilehtisiä ja keltakarvaisia. Kukat ovat norkkosuomujen hangassa, kehättömiä, pieniä, mesinystyisiä. Norkkosuomut ovat mustanruskeita ja keltakarvaisia. Palhot ovat kaljuja, sikiäin on kalju.
Hedelmä on kalju kota (6–9 mm). Siemenet ovat pieniä, tyviosa on pitkä ja valkohaiveninen (lenninhaiven).
Tuntureiden lumimailla, kosteilla rinteillä, painanteissa, niityillä, puronvarsilla, rannoilla.
Risteytymä kalvaspajun kanssa (S. hastata x lanata) on luultavasti yleisempi kuin villapaju.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Tunturit: tunturikangaspensaikot
Pinkka oppimisympäristö: Viheralueiden kasvit - Puuvartiset koristekasvit: koppisiemeniset
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien talvi - Talvivihreät puutarhakasvit
Pinkka e-learning: A Nordic vascular plants - Rabelera-Ruta
Pinkka e-learning: IPS-153 Flora of Subarctic Europe - Ranunculus-Salix
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Ranunculus-Salix
Pinkka e-learning: A Nordic vascular plants - Sabulina-Saussurea
Pinkka e-learning: IPS-154 Subarctic Habitats and Biota - Woody plants
Villapaju on 0,4–2 m korkea kesävihanta pensas. Päähaarat ovat pystyjä, tanakoita, sivuhaarat ovat harittavia, 3–5 mm paksuja, mutkaisia, tummanruskeita – harmaanruskeita – kellanharmaita, kaljuhkoja, kuoren alta keltaisia, nivelvälit ovat lyhyitä. Kuluvan kesän haara on kellanharmaa – vihertävä, villakarvainen, karvat ovat kähäriä, haaroissa paljon pieniä leposilmuja. Lehtisilmu 2–4 mm.
Korvakkeet ovat tavallisesti talvellakin pysyviä, soikeita – puikeita – munuaisenmuotoisia, pitkäsuippuisen teräviä tai pyöreänkärkisiä, tavallisesti talvellakin pysyviä. Lehtiruoti on 10–15(–25) mm, paksu, lapa on 4–10 cm, leveä, suonipareja on 6–10, laidoissa ja suonissa ei punertavaa sävyä.
Kukkii ennen lehtien puhkeamista.Hedenorkko on 2–4 cm, heteitä on 2, ponnet ovat keltaisia, joskus punaisia, eminorkko on 4 cm, kotien kypsyessä jopa 12 cm, hyvin tiheäkukkainen, perätön – lyhytperäinen, lehdetön tai suomumaisia lehtiä 1–3, norkkosuomut ovat mustia, tavallisesti keltakarvaisia, sikiäin on kalju.Kota on 5,5–9 mm, kalju tai tyvessä muutamia karvoja, perätön.
Paljakan lumimailla, erityisesti puronvarsilla ja joensärkillä, myös tulvapaikoilla, märissä notkoissa, valuvesirinteillä, kalkinsuosija, eteläarktinen – pohjoisboreaalinen, lievästi mantereinen – mantereinen.
Suomessa on kahta muunnosta, muunnosten välimuodot ovat yleisempiä kuin nystyvillapaju.
Magnoliopsida, Malpighiales, Salicaceae.
Pinkka oppimisympäristö: Suomen puuvartiset - Koppisiemeniset
Pinkka oppimisympäristö: Suomen puuvartiset - Magnoliaceae - Malvaceae
Creative Commons Attribution Noncommercial 4.0