På frisk, skuggig, mager sand- eller moränmark. Tallskogar, granskogar, blandskogar.
Ganska vanlig i södra och mellersta Finland.
I Finland påträffas två underarter: tallört (M. hypopitys ssp. hypopitus) och kal tallört (ssp. hypophegea). Kal tallört är ganska sällsynt på kalkhaltig skogsmark. Skild genom färre, 3-6 kala, 8-10 mm långa, brett klocklika blommor. Kapsel klotrund, rödbrun.
Under blomningen nedböjd blomklase med 10–15 klockliknande, hängande, ljusa blommor. Blommorna finhåriga och svagt vaniljdoftande. Foder och krona består av 4–5 blad, kronbladen 9–13 mm långa.
Kodat pystyjä, pidenneessä, pystyssä kukintorangassa.
Kukkii loppukesällä (VII–VIII).
Lehtivihreätön, lehdetön loiskasvi.
Varsi paksu, suomuinen.
Blommar i juli-augusti.
Fruktställning upprätt, mörkbrun. Kapseln rundat avlång. Stjälken med frukter står kvar till följande sommar.
Hyönteispölytteinen.
Kukinto terttu; kukat nuokkuvia. Kellanvalkoinen, harvoin (f. purpurascens Schütz) punainen. Kukinto tav. harvakarvainen; kukat 15 mm; teriö kapean kellomainen; pitkänomainen. Verhiö ja teriö 4- tai 5-lehtisiä.
Örtartad, saprofytisk växt som saknar klorofyll. Vaxgul (ibland rosa– eller brunfärgad), 15–30 cm. Stjälken upprätt, köttig med fjälliknande blad.
I Finland påträffas två arter: tallört (Hypopitys monotropa) och kal tallört (Hypopitys hypophegea). Kal tallört är ganska sällsynt på kalkhaltig skogsmark. Skild genom färre, 3-6 kala, 8-10 mm långa, brett klocklika blommor. Kapsel klotrund, rödbrun.
The stem is erect, stout and covered with scales.
Varsi pysty ja tanakka.
Tuoreissa ja kuivissa kangasmetsissä, harjuilla, metsäkallioiden painanteissa, joskus lehdoissa.
Kovaksi kuivunut varsi kotineen säilyy seuraavaan kesään.
Örtartad, saprofytisk växt som saknar klorofyll. Vaxgul (ibland rosa- eller brunfärgad), 15–30 cm. Stjälken upprätt, köttig med fjälliknande blad.
15–25 cm korkea.
Tuoreissa ja kuivissa kangasmetsissä, harjuilla, metsäkallioiden painanteissa.
Kukinto terttu, harvakarvainen. Kukat nuokkuvia, kellanvalkeita, teriö kapean kellomainen, pitkänomainen, 15 mm. Verhiö ja teriö neli- tai viisilehtisiä.
Lehdet surkastuneet suomumaisiksi.
Alkuperäinen vakiinainen. Melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, puuttuu Lapista.
Kodat pystyjä, kukintoranka pitenee hedelmävaiheessa.
The capsules are erect. The rachis elongates after flowering.
The inflorescence is a scarce-pubescent raceme. The flowers are drooping, yellowish white. The calyx is narrow-campanulate, elongate and 15 mm long. The calyx and corolla are four- or five-leaved.
The leaves are reduced, scale-like.
Monivuotinen lehtivihreätön loiskasvi.
Flowers in late summer (VII–VIII).
Mesic, sub-xeric and xeric heath forests, eskers, depressions on forested rocks.
Resident native species. Rather common in Southern and Central Finland, absent in Lapland.
15–25 cm high.
Perennial, achlorophyllous, heterotrophic parasite.
kangasmäntykukka
vanlig tallört