Yleinen koko maassa lukuun ottamatta Pohjois-Lappia, missä melko harvinainen.
Kapealehtinen, löyhästi mätästävä, monivuotinen ruoho.
Varsi on pysty, ohut, veltto, nuokkuva, täyteinen ja karhea.
Tyvitupet ovat vaaleanruskeat. Lehdet ovat ruodittomat, tupelliset, vartta lyhyemmät ja nuokkuvat. Lehtilapa on 1–1,5 mm leveä, pehmeä ja heleänvihreä.
Kukinto on monitähkäinen, 2–5 cm pitkä ja harsu, tähkät ovat pitkävälisiä ja alemmat erillisiä. Tähkiä on 3–6, tähkät pieniä, 1–3 -pullakkoisia. Emi- ja hedekukat ovat samoissa tähkissä (yhtäläistähkäinen), hedekukat (1–2) ovat tähkän latvassa, emikukat (2–4) tähkän tyvellä. Hedekukka on kolmiheteinen, emikukka kaksiluottinen, pullakon ympäröimä. Tähkäsuomut ovat noin 2 mm pitkiä, suippoja, kalvomaisia, kellanvalkoisia ja pullakkoa lyhyempiä. Pullakot ovat 2,5–3,5 mm pitkiä, pitkulaisia, pulleita, kiiltäviä, hyvin ohutsuonisia, vihreitä, kypsinä tummanruskeita, suuodattomia.
Hedelmä on pullakon sisällä kypsyvä pähkylä.
Korpimaisissa kangasmetsissä ja soilla, puronvarsikuusikoissa.
Sarojen kasvutapa vaihtelee yksittäisinä versoina kasvavista tiiviisti mätästäviin, monilla lajeilla on hyvin kehittynyt maavarsi, ja ne voivat muodostaa laajoja klooneja. Varsi on haaraton, lehdekäs, tav. 3-särmäinen. Lehtitupen suulla on kalvomainen kieleke. Kukinto on tähkä tai tähkämäinen, mykerömäinen tai röyhymäinen kerrannaiskukinto; osakukinnot ovat tav. tiheitä tähkiä. Kukka on tähkäsuomun suojassa, kehätön; hedekukka on 3-heteinen, emikukka pullomaisen esilehden, pullakon ympäröimä, 2- tai 3-luottinen; pullakon kärjessä on usein kapea suuota. Hedelmä on pullakon sisällä kypsyvä, litteä, 3-särmäinen tai liereä pähkylä. Risteymiä tavataan eräissä sararyhmissä suhteellisen yleisesti. Useimmiten risteymät syntyvät samaan sektioon kuuluvien lajien kesken. Risteymät ovat tav. tuntomerkeiltään kantalajiensa väliltä, kuitenkin usein näitä kookkaampia. Risteymien pullakot ovat tav. tyhjiä, eli siemeniä ei kehity. Eräissä ryhmissä risteymät ovat fertiilejä, tällöin syntyy monimutkaisia risteymien ja takaisinristeymien ryhmiä. Sarojen määritys on helpointa aloittaa alla olevalla kaavalla. 1 Kukinnossa vain 1 tähkä YKSITÄHKÄISET 1 Kukinnossa vähintään 2 tähkää >2 2 ( 1) Tähkät samanlaisia tai ainakin toisiaan suuresti muistuttavia >3 2 Tähkät erilaisia, emi- ja hedekukat pääosin eri tähkissä >4 3 ( 2) Luotteja 2; pullakot ja pähkylät tav. litteähköjä YHTÄLÄISTÄHKÄISET, 2-LUOTTISET >Carex disperma 3 Luotteja 3; pullakot ja pähkylät 3-särmäisiä tai liereitä, tupet ja kukinnot usein voimakasvärisiä VALEYHTÄLÄISTÄHKÄISET, 3-LUOTTISET 4 ( 2) Luotteja 2; pullakot ja pähkylät litteähköjä ERILAISTÄHKÄISET, 2-LUOTTISET 4 Luotteja 3; pullakot ja pähkylät 3-särmäisiä tai liereitä ERILAISTÄHKÄISET, 3-LUOTTISET
Hentosara ja korpisara muistuttavat toisiaan. Ne ovat etenkin puronvarsi-ja korpikuusikoiden kasveja. Näitä pienikokoisia löyhästi mätästäviä niukkapullakkoisia saroja on usein vaikea havaita. Korpisaralla tähkissä on kahdesta kuuteen pitkulaista pullakoa, hedekukat ovat tähkien tyvellä. Hentosaralla pulleita kiiltäviä pullakoita on enintään kolme, ja hedekukat ovat tähkien kärjessä.
Yleinen koko maassa lukuun ottamatta Pohjois-Lappia, missä hentosara on melko harvinainen.
Pohjoisen pallonpuoliskon borealinen vyöhyke.
Tyvitupet ovat vaaleanruskeita. Lehdet ovat ruodittomia, tupellisia, vartta lyhyempiä ja nuokkuvia. Lehtilapa on 1–1.5 mm leveä, pehmeä ja heleänvihreä.
Kukinto on monitähkäinen, 2–5 cm pitkä ja harsu, tähkävälit ovat pitkiä ja alemmat hyvin erillisiä. Tähkiä on 3–6, ne ovat pieniä, 1–3 -pullakkoisia. Emi- ja hedekukat ovat samoissa tähkissä (yhtäläistähkäinen), hedekukat (1–2) ovat tähkän latvassa, emikukat (2–4) tähkän tyvellä. Hedekukka on 3-heteinen, emikukka 2-luottinen, pullakon ympäröimä. Tähkäsuomut ovat noin 2 mm pitkiä, suippoja, kalvomaisia, kellanvalkoisia ja pullakkoa lyhyempiä.
Pullakot ovat 2.5–3.5 mm pitkiä, pitkulaisia, pulleita, kiiltäviä, hyvin ohutsuonisia, vihreitä, kypsinä tummanruskeita, suuodattomia. Hedelmä on pullakon sisällä kypsyvä pähkylä.
Korpimetsien vesitalouden ennallistaminen.
Kasvupaikat ovat hyvin varjoisia ja hieman soistuneita.
Toivonen, H. 2019: Cyperaceae. Retkeilykasvio 5. p. Käsikirjoitus.
Pinkka oppimisympäristö: PBIO-178 Suomen uhanalaiset kasvit - Carex-Cypripedium
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Carex-Chrysosplenium
Pinkka oppimisympäristö: BIO-515 Etelä-Suomen putkilokasvit - Cakile-Carex
Sarojen kasvutapa vaihtelee yksittäisinä versoina kasvavista tiiviisti mätästäviin, monilla lajeilla on hyvin kehittynyt maavarsi, ja ne voivat muodostaa laajoja klooneja. Varsi on haaraton, lehdekäs, tav. kolmesärmäinen. Lehtitupen suulla on kalvomainen kieleke. Kukinto on tähkä tai tähkämäinen, mykerömäinen tai röyhymäinen kerrannaiskukinto, osakukinnot ovat tav. tiheitä tähkiä. Kukka on tähkäsuomun suojassa, kehätön, hedekukka on kolmeheteinen, emikukka pullomaisen esilehden, pullakon ympäröimä, kaksi- tai kolmeluottinen, pullakon kärjessä on usein kapea suuota. Hedelmä on pullakon sisällä kypsyvä, litteä, kolmesärmäinen tai liereä pähkylä. Risteymiä tavataan eräissä sararyhmissä suhteellisen yleisesti. Useimmiten risteymät syntyvät samaan sektioon kuuluvien lajien kesken. Risteymät ovat tav. tuntomerkeiltään kantalajiensa väliltä, kuitenkin usein näitä kookkaampia. Risteymien pullakot ovat tav. tyhjiä, eli siemeniä ei kehity. Eräissä ryhmissä risteymät ovat fertiilejä, tällöin syntyy monimutkaisia risteymien ja takaisinristeymien ryhmiä. Sarojen määritys on helpointa aloittaa alla olevalla kaavalla. 1 Kukinnossa vain yksi tähkä YKSITÄHKÄISET 1 Kukinnossa vähintään kaksi tähkää >2 2 ( 1) Tähkät samanlaisia tai ainakin toisiaan suuresti muistuttavia >3 2 Tähkät erilaisia, emi- ja hedekukat pääosin eri tähkissä >4 3 ( 2) Luotteja kaksi, pullakot ja pähkylät tav. litteähköjä YHTÄLÄISTÄHKÄISET, KAKSILUOTTISET > Carex disperma 3 Luotteja kolme, pullakot ja pähkylät kolmesärmäisiä tai liereitä, tupet ja kukinnot usein voimakasvärisiä VALEYHTÄLÄISTÄHKÄISET, KOLMELUOTTISET 4 ( 2) Luotteja kaksi, pullakot ja pähkylät litteähköjä ERILAISTÄHKÄISET, KAKSILUOTTISET 4 Luotteja kolme, pullakot ja pähkylät kolmesärmäisiä tai liereitä ERILAISTÄHKÄISET, KOLMELUOTTISET
Kukinto on monitähkäinen, 2–5 cm pitkä ja harsu, tähkävälit ovat pitkiä ja alemmat hyvin erillisiä. Tähkiä on 3–6, ne ovat pieniä, yksi–kolme -pullakkoisia. Emi- ja hedekukat ovat samoissa tähkissä (yhtäläistähkäinen), hedekukat (yksi tai kaksi) ovat tähkän latvassa, emikukat (kaksi–neljä) tähkän tyvellä. Hedekukka on kolmeheteinen, emikukka kaksiluottinen, pullakon ympäröimä. Tähkäsuomut ovat noin 2 mm pitkiä, suippoja, kalvomaisia, kellanvalkoisia ja pullakkoa lyhyempiä.
Toivonen, H. 1998: Cyperaceae. – Retkeilykasvio. 4 p.
Pinkka inlärningsmiljö: IPS-178 Finlands hotade kärlväxtarter - Carex-Cypripedium
Pinkka oppimisympäristö: BIO-513 Syventävä putkilokasvituntemus - Cakile-Circaea
Carex blyttii, Carex jamesii, Carex rosea, Carex gracilis
Creative Commons erkännande, icke-kommersiell 4.0