Kapealehtinen, tiheään mätästävä, monivuotinen ruoho.
Varsi on pysty tai joskus koheneva, jäykkä ja täyteinen.
Lehdet ovat ruodittomat, tupelliset ja tavallisesti lähes varren pituiset. Lehtilapa on 1–3,5 mm leveä, litteä tai kouruinen ja kellan- tai harmaanvihreä. Kukinnon alimman tähkän tukilehti on selvästi kukintoa pitempi.
Kukinto on monitähkäinen, emi- ja hedekukat eri tähkissä (erilaistähkäinen). Hedetähkiä on 1, emitähkiä 2–6, hedetähkä on kukinnon latvassa, emitähkät sen alapuolella. Hedetähkä on perätön tai lyhytperäinen, joskus pitkäperäinen, emitähkät ovat 4–12 mm pitkiä, lähekkäin tai alimmat joskus erillisiä. Hedekukka on kolmiheteinen, emikukka kolmiluottinen, pullakon ympäröimä. Pullakot ovat 1,5–4 mm pitkiä, siirottavia, lähes munanmuotoisia tai pulleita, ohutsuonisia, ja melko jyrkästi suuodaksi kapenevia, suuota on 0,4–1,3 mm pitkä ja suora.
Hedelmä on pullakon sisällä kypsyvä pähkylä.
Rannoilla, lettomaisilla soilla, kosteilla niityillä ja poluilla.
Yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, melko harvinainen Pohjois-Suomessa ja puuttuu Käsivarren Lapista.
Hernesarasta erotetaan kolme variaatiota: rantahernesara (var. viridula), sirohernesara (var. pulchella) ja lettohernesara (var. bergrothii). Hernesara risteytyy paikoitellen lännehernesaran (C. demissa) ja hostinsaran (C. hostiana) kanssa
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Sisävedet: rantaniityt
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Itämeri: rantaniityt
Tämligen allmän i södra och mellersta Finland, sällsynt i norra Finland och saknas i Enontekiö-Lappland.
Strå upprätt–uppåtstigande, styvt, fyllt.
Blad nästan av stråets längd. Bladskiva 1–3,5 mm bred, platt eller rännformig, gulgrön–grågrön.
Axsamling med skilda han- och honax, det nedersta stödbladet klart längre än axsamlingen. 1 hanax i toppen och 2–6 honax nedanom hanaxet. Hanaxet kortskaftat–oskaftat, ibland långskaftat, hanblommor med tre ståndare. Honax 4–12 mm långa, nära varandra, det nedersta axet ibland skilt. Honblommans pistill med 3 märken, omgiven av fruktgömme. Fruktgömmen 1,5–4 mm,utstående, nästan äggformade, med avsatt näbb som är 0,4–1,3 mm lång och rak.
Nöt omgiven av fruktgömmet.
Blommar i juni–juli.
Stränder, rikkärr, fuktiga ängar och stigar.
Ärtstarren har tre varieteter: vanlig ärtstarr (var. viridula), liten ärtstarr (var. pulchella) och ävjestarr (var. bergrothii). Hybridisering med grönstarr (C. demissa) eller ängsstarr (C. hostiana) kan ske.
Pinkka inlärningsmiljö: Exkursion till Åland - Järsö, Mariehamns stads friluftsområde
Flerårig, tätt tuvad, örtartad växt.
Pinkka inlärningsmiljö: Exkursion till Lampis - Alinen-Rautjärvi, sandstrand, skogssluttning i Evois
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Carex-Chrysosplenium
Pinkka oppimisympäristö: BIO-515 Etelä-Suomen putkilokasvit - Cakile-Carex
Varsi pysty tai koheneva, jäykkä ja täyteinen.
Lehdet ruodittomat, tupelliset ja tavallisesti lähes varren pituiset. Lehtilapa 1–3,5 mm leveä, litteä tai kouruinen ja kellan- tai harmaanvihreä. Kukinnon alimman tähkän tukilehti selvästi kukintoa pitempi.
Kukinto monitähkäinen, emi- ja hedekukat eri tähkissä. Hedetähkiä yksi, emitähkiä 2–6, hedetähkä kukinnon latvassa ja emitähkät sen alapuolella. Hedetähkä perätön tai lyhytperäinen, harvoin pitkäperäinen, emitähkät 4–12 mm pitkiä, lähekkäin tai alimmat joskus erillisiä. Hedekukka kolmiheteinen, emikukka kolmiluottinen, pullakon ympäröimä. Pullakot 1,5–4 mm pitkiä, siirottavia, lähes munanmuotoisia tai pulleita, ohutsuonisia ja melko jyrkästi suuodaksi kapenevia, suuota 0,4–1,3 mm pitkä, suora.
Suomessa kolme muunnosta: rantahernesara (Carex viridula var. viridula), sirohernesara (Carex viridula var. pulchella) ja lettohernesara (Carex viridula var. bergrothii).
Pinkka oppimisympäristö: BIO-513 Syventävä putkilokasvituntemus - Cakile-Circaea
Carex serotina, Carex bergrothii × serotina, Carex curvicollis, Carex hirsutella
Creative Commons erkännande, icke-kommersiell 4.0