Allmän i nästan hela landet, sällsynt i östra och mellersta Finland.
Tuvbildande, flerårigt gräs.
Stjälken är ihålig med fyllda ledknutar. Stjälk upprätt, slät, hårig med 2–5 ledknutar och rent grön, men ibland blågrön eller rödviolett.
Bladen sitter turvist, saknar bladskaft, har bladslida och är kortare än stjälken. Bladskivan är 4–10 mm bred, tunn och ovan gleshårig. Snärpet kort, ca 1 mm långt och trubbigt, stiplerna saknas.
Frukten nötlik karyops (en nötfrukt med ett frö där fruktväggen och fröskalet vuxit ihop).
Blommar i mitten av sommaren (VI–VII).
Lundar, sumpskogar, alsumpskogar, bäckkanter, åstränder, havsstränder.
Vippa 10–20 cm lång och lutande. Småax 10–15 mm långa med 3–6 blommor. Blommorna tvåkönade. Ytteragnar 8–13 mm, upptill ofta finhåriga. Borst 10–20 mm.
Det finns tre varianter av lundelmen: lundelm (var. caninus), brantelm (var. behmii) och klarälvselm (var. macrourus). Hybrid med lappelm (E. mutabilis) och rysselm (E. fibrosus) påträffas i norra Finland. Friska och fuktiga lundar.
Yleinen miltei koko maassa, harvinainen Itä- ja Keski-Suomessa.
Varsi on ontto korsi, jonka nivelkohdat ovat täyteisiä solmuja. Korsi on pysty, sileä, karvainen, 2–5-solmuinen ja puhtaanvihreä, joskus sinertävänvihreä tai punavioletti.
Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Lehtilapa on 4–10 mm leveä, litteä, ohut ja yläpinnalta harvakarvainen. Kieleke on lyhyt, noin 1 mm pitkä ja tylppä, korvakkeet puuttuvat.
Kukinto on 10–20 cm pitkä, nuokkuva kerrannaistähkä. Tähkylät ovat tähkärangan nivelissä yksittäin, tähkylän leveä sivu tähkärankaa vasten. Tähkylät ovat 10–15 mm pitkät, 3–6-kukkaiset, kukat kaksineuvoiset. Ulkokale on yleensä 8–13 mm pitkä, yläosasta usein lyhytkarvainen. Vihne on 10–20 mm pitkä.
Hedelmä jyvä (yksisiemeninen pähkylä, jossa hedelmäseinä ja siemenkuori ovat kasvaneet yhteen).
Lehdoissa, lehto- ja lettokorvissa, tervaleppäkorvissa, puronvarsissa, joen- ja merenrantametsissä ja -pensaikoissa.
Koiranvehnästä erotetaan kolme variaatiota: lehtokoiranvehnä (var. caninus), pahtakoiranvehnä (var. behmii) ja tenonkoiranvehnä (var. macrourus). Koiranvehnä risteytyy joskus lapinvehnän (E. mutabilis) ja siperianvehnän (E. fibrosus) kanssa Pohjois-Suomessa. Tuoreet lehdot, kosteat lehdot.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Suomen kasvisto ja kasvillisuus - Tunturit: tunturikoivikot
Pinkka inlärningsmiljö: Exkursion till Åland - Nåtö, Västerskog, granurskog
Pinkka inlärningsmiljö: - Gagea-Hepatica
Pinkka inlärningsmiljö: - Dactylis-Epilobium
Pinkka inlärningsmiljö: Comarum-Frangula
Pinkka inlärningsmiljö: Exkursion till Lampis - Borgberget i Janakkala, Hagaborg
Pinkka oppimisympäristö: Metsäkasvien peruslajintuntemus - Koppisiemeniset
Pinkka inlärningsmiljö: - Centaurea-Empetrum
Pinkka inlärningsmiljö: - Epilobium-Hieracium
Pinkka oppimisympäristö: Metsälajintuntemus - Koppisiemeniset, 1-sirkkaiset, Poaceae
Pinkka oppimisympäristö: BIO-514 Pohjois-Suomen putkilokasvit - Circaea-Erysimum
Pinkka oppimisympäristö: BIO-515 Etelä-Suomen putkilokasvit - Centaurea-Elymus
Pinkka oppimisympäristö: BIO-513 Syventävä putkilokasvituntemus - Conium-Epilobium
Pinkka oppimisympäristö: Turun yliopisto, Kotimaisten putkilokasvien lajintuntemus (EKOL2354) - Osa 3
Pinkka e-learning: IPS-154 Subarctic Habitats and Biota - Grasses, rushes and sedges
Pinkka oppimisympäristö: ENV-413 Vesieliöiden lajintunnistus - Heinä-, sara- ja vihviläkasvit
Creative Commons erkännande, icke-kommersiell 4.0