occurrences:
  area: ML.251
  occurrence count: 24349
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.252
  occurrence count: 112959
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.253
  occurrence count: 194290
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.254
  occurrence count: 17724
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.255
  occurrence count: 17296
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.256
  occurrence count: 134052
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.257
  occurrence count: 62460
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.258
  occurrence count: 15666
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.259
  occurrence count: 10154
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.260
  occurrence count: 13514
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.261
  occurrence count: 27327
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
occurrences:
  area: ML.262
  occurrence count: 40338
  status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences
has latest red list evaluation: false
scientific name: Hymenoptera
has children: true
informal taxon groups: MVL.232
informal taxon groups: MVL.30
qname: MX.43122
id: MX.43122
scientific name display name: Hymenoptera sp.
occurrence count invasive finland: 6564
sensitive: false
auto non wild: false
red list evaluation groups: MVL.1041
red list evaluation groups: MVL.739
taxon expert: MA.32
parents include self: MX.37600
parents include self: MX.53761
parents include self: MX.37602
parents include self: MX.37605
parents include self: MX.37607
parents include self: MX.37613
parents include self: MX.53390
parents include self: MX.43122
observation count invasive finland: 6564
taxonomic order: 46074
has bold: false
parents: MX.37600
parents: MX.53761
parents: MX.37602
parents: MX.37605
parents: MX.37607
parents: MX.37613
parents: MX.53390
count of species: 9153
stable in finland: true
scientific name authorship: Linnaeus, 1758
taxon rank: MX.order
hidden taxon: false
cursive name: false
vernacular name: pistiäiset
has multimedia: true
invasive species: false
count of finnish species: 7918
name according to: MR.1
taxon editor: MA.32
taxon editor: MA.36
taxon editor: MA.200
occurrence count finland: 741850
taxon sets: MX.taxonSetSykeMacrozoobenthos
non hidden parents include self: MX.37600
non hidden parents include self: MX.53761
non hidden parents include self: MX.37602
non hidden parents include self: MX.37605
non hidden parents include self: MX.37607
non hidden parents include self: MX.37613
non hidden parents include self: MX.53390
non hidden parents include self: MX.43122
observation count finland: 741850
occurrence count: 805043
uri: http://tun.fi/MX.43122
finnish species: false
finnish: true
species: false
observation count: 805043
occurrence in finland: MX.occurrenceInFinlandPublished
additional ids: AphiaID:151155
has parent: true
has descriptions: true
intellectual rights: MZ.intellectualRightsCC-BY-4.0

area: ML.263
occurrence count: 14879
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.264
occurrence count: 8091
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.265
occurrence count: 13314
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.266
occurrence count: 5348
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.267
occurrence count: 6417
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.268
occurrence count: 3071
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.269
occurrence count: 2000
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.270
occurrence count: 8609
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

area: ML.271
occurrence count: 7939
status: MX.typeOfOccurrenceOccursBasedOnOccurrences

phylum:
  cursive name: false
  vernacular name: niveljalkaiset
  scientific name: Arthropoda
  scientific name authorship: von Siebold, 1848
  taxon rank: MX.phylum
  id: MX.37605
  has bold: false
domain:
  cursive name: false
  vernacular name: aitotumaiset
  scientific name: Eucarya
  scientific name authorship: Whittaker & Margulis, 1978
  taxon rank: MX.domain
  id: MX.53761
  has bold: false
subphylum:
  cursive name: false
  vernacular name: kuusijalkaiset
  notes: The order of orders of Entognatha and Insecta is based on Misof et al. 2014: Phylogenomics resolves the timing and pattern of insect evolution - Science 346:763-767.
  scientific name: Hexapoda
  taxon rank: MX.subphylum
  id: MX.37607
  has bold: false
subclass:
  cursive name: false
  scientific name: Pterygota
  taxon rank: MX.subclass
  id: MX.53390
  has bold: false
kingdom:
  cursive name: false
  vernacular name: eläimet
  scientific name: Animalia
  scientific name authorship: Linnaeus, 1758
  taxon rank: MX.kingdom
  id: MX.37602
  has bold: false
class:
  cursive name: false
  vernacular name: hyönteiset
  scientific name: Insecta
  taxon rank: MX.class
  id: MX.37613
  has bold: false
order:
  cursive name: false
  vernacular name: pistiäiset
  scientific name: Hymenoptera
  scientific name authorship: Linnaeus, 1758
  taxon rank: MX.order
  id: MX.43122
  has bold: false

Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus: eläintuntemus - Hyönteiset, Insecta & alkuhyönteiset, Entognatha
species card authors: Kuvaustekstin laatijat
  variable: MX.speciesCardAuthors
  content: FM, suunnittelija Jani Järvi / Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus
groups: Yleistä
  variables: Yleiskuvaus
    variable: MX.descriptionText
    content: Pistiäiset (Hymenoptera) ovat nykytiedon valossa Suomen suurin ja maailman toiseksi suurin hyönteislahko. Ne ovat ulkonäöltään ja elintavoiltaan erittäin monimuotoisia, vaihtelevan kokoisia hyönteisiä, joille yhteistä on se, että pistiäisten naarailla takaruumiissa on usein munanasetin, joka suurella osalla lahkon edustajista on kehittynyt pistimeksi. Pistiäisten pää on vahvasti kitinisoitunut ja erittäin kova. Se liittyy keskiruumiiseen ohuen ”niskan” avulla, joten se on liikkuvainen ja voi pyöriä eri suuntiin melko vapaasti. Päässä on verkkosilmät, jotka ovat usein suuret ja lisäksi yleensä kolme pistesilmää, mutta pistesilmät voivat myös puuttua tai olla surkastuneet. Tuntosarvet ovat pitkät, osoittavat tavallisesti eteenpäin tai kaareutuvat taaksepäin, ja vaihtelevan muotoiset, koirailla ne ovat tavallisesti pidemmät kuin naarailla. Eteen- tai alaspäin osoittavat suusosat ovat purevat, tai purevat ja imevät/nuolevat. Pistiäisillä on tavallisesti kaksi paria siipiä tai siivet voivat puuttua. Etusiivet ovat huomattavasti suuremmat kuin takasiivet. Lennossa etu- ja takasiivet liittyvät toisiinsa takasiiven etureunan pienten koukkumaisten väkästen, (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla. Siivet ovat kalvomaiset, yleensä läpinäkyvät ja suipon pisaran malliset. Siivet ovat levossa levällään tai pitkittäin laskostettuina. Siipisuonitus on suhteellisen harva ja siipisarat isoja. Etusiivessä voi olla pigmentoitunut siipitäplä. Pistiäisten ”keski- ja takaruumiin väli” on usein kapea kurouma, ”vyötärö”, mutta keski- ja takaruumis voi olla myös suoraan yhteen liittynyt. Rakenteellisesti katsottuna takaruumiin 1. jaoke toimii kapeana vyötärönä ja ”takaruumis” täten alkaa vasta 2. jaokkeesta. Takaruumiissa pistiäisillä, kuten todettu, naarailla on usein munanasetin, joka on osalla kehittynyt pistimeksi. Munanasetin voi olla jatkuvasti esillä tai piilossa takaruumiin sisällä, ja joillakin se voi olla jopa kaksi tai kolme kertaa pistiäisen ruumiin pituinen. Pistin voi olla yhteydes…
  group: MX.SDVG1
groups: Elinkaari ja elintavat
  variables: Lisääntyminen
    variable: MX.reproduction
    content: Parittelu tapahtuu lennossa tai kasvillisuudessa. Naaraat munivat munansa rakentamaansa pesään, loisimiinsa isäntäeläimiin tai kasvien sisään viiltämällä munanasettimella kasvin pinnan rikki. Partenogeneettinen lisääntyminen (sukusolujen tuotto ilman hedelmöittymistä) on yleistä. Joillakin lajeilla esiintyy telytokiaa: naaraat lisääntyvät partenogeneettisesti ja munivat vain naaraita, ja koiraita ei välttämättä esiinny ollenkaan. Lisääntymistavoissa voi olla vaihtelua sukupolvien välillä. Polyembryonia (yhdestä munasta syntyy useita yksilöitä) on mahdollista. Protandria (koiraiden naaraita aiempi kuoriutuminen) on yleistä joillakin lajeilla (esim. maamehiläiset, Andrena).
  variables: Elinkierto
    variable: MX.lifeCycle
    content: Muodonvaihdos on täydellinen. Toukka poikkeaa suuresti aikuisesta, ja toukka- ja aikuisvaiheen välillä on lepovaihe, kotelo (pupa). Toukkavaiheita on yleensä viisi, mutta määrä on usein pienempi loisivilla lajeilla. Yksilölle kehittyy siivet vasta kotelovaiheessa ja ne suoristuvat kotelosta kuoriuduttua. Toukat ovat jalattomia tai eruciformeja muistuttaen vähintään kuuden käsnäjalkaparinsa kanssa perhostoukkia. Kotelotyyppi on irto- tai muumiokotelo. Toukat kehräävät usein kotelokopan kotelonsa ympärille. Koteloituminen tapahtuu loisivilla lajeilla usein isäntäeläintensä pinnalle, sahapistiäisillä maahan, karikkeeseen tai ravintokasveihin, ja yhteiskuntapistiäisillä pesän poikaskammioihin. Elinkierron pituus vaihtelee huomattavasti: esimerksiksi kimalaisilla se voi olla noin reilun kuukauden, yksinään elävillä lajeilla noin vuoden munasta aikuiseksi ja yhteiskuntamehiläisillä- ja muurahaisilla kuningattaret voivat elää montakin vuotta. Talvehtiminen tapahtuu aitososiaalisilla pistiäisillä yhteiskuntana (Formicidae, muurahaiset ja tarhamehiläinen, Apis mellifera) tai yksittäin, kun vain kuningatar talvehtii (esim. ampiaiset, Vespidae ja kimalaiset, Bombus), erakkona elävillä yleensä kotelona tai pesäkammiostaan kuoriutumattomana aikuisena (hoikkatyviset, Apocrita), joskus munana tai toukkana (sahapistiäiset, Symphyta ja jotkin hoikkatyviset, Apocrita).
  variables: Elintavat
    variable: MX.behaviour
    content: Elintavoiltaan erittäin monimuotoinen ryhmä. Ravintona toukilla kuollut tai elävä kasviaines, sienirihmat; useimmiten aikuisten tarjoamat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Suurin osa kuitenkin loisia (parasiitteja), loistenloisia (hyperparasiitteja) ja parasitoideja eläen toisten selkärangattomien sisällä, osa myös pesäloisia. Toukat voivat aiheuttaa kasveihin äkämiä (esim. äkämäpistiäiset, Cynipidae). Aikuisilla ravintona on usein mesi, siitepöly ja muut kasvinesteet; osa petoja metsästäen muita hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä itsensä ja jälkeläistensä ruuaksi. Mettä ravinnokseen käyttävät lajit voivat olla mono-, oligo- tai polylektisiä, eli ne etsivät ravintonsa yhden, muutaman lähisukuisen tai samannäköisen lajin, tai usean lajin kukista. Sahapistiäisillä (Symphyta) voi esiintyä toukkapesueita, jotka häirittyinä voivat nostaa ja heilutella etu- ja takapäätänsä ja erittää suustaan tahmeaa nestettä. Aikuiset pistiäiset voivat siirtää toukkien ravintona toimivia sieniä itiöinä paikasta toiseen muninnan yhteydessä (puupistiäiset, Siricidae). Monet rakentavat kasvikuiduista tai maa-aineksesta sylkensä avulla taidokkaan pesän poikasilleen. Monissa ryhmissä naaraat huolehtivat jälkeläisistään tuoden niille ravintoa ja suojellen niitä saalistajilta ja loisilta. Monet voivat erittää pistimestään myrkkyä (myrkkypistäiset, Aculeata) tai ruiskuttaa peräpäästään happoa (muurahaiset, Formicidae). Pistiäiset käyttävät myrkkyä tainnuttaakseen saaliinsa tai puolustautuessaan saalistajia vastaan, ja jotkin saattavat pesää puolustaessaan olla erittäin aggressiivisia. Myrkyt voivat aiheuttaa ihmisessä allergisia reaktioita. Monilla on varoitusväritys, joka kertoo myrkyllisyydestä (aposematismi). Varoitusvärien konvergenssi (Müllerin mimikry) on yleistä hoikkatyvisillä (Apocrita), kun taas sahapistiäisillä (Symphyta) esiintyy matkimista (Batesin mimikry). Aitososiaalisuus on myrkkypistiäisten (Aculeata) ryhmässä yleistä, vaikka lajimäärällisesti suurin osa pistiäisistä elää erakkoina. …
  group: MX.SDVG4
groups: Ekologia
  variables: Elinympäristö
    variable: MX.habitat
    content: Kaikenlaisissa maaelinympäristöissä.
  variables: Ekologinen ja taloudellinen merkitys
    variable: MX.ecology
    content: Taloudellisesti ja ekologisesti erittäin tärkeä ryhmä: mehiläiset (Anthophila) ovat kaksisiipisten (Diptera) ohella tärkein kasvien pölyttäjäryhmä ja pölytyspalvelut ovat ihmisten ruoantuotannon kannalta korvaamattomat. Mehilääisillä on ollut mittavaa yhteiskehitystä koppisiemenisten kukkakasvien kanssa. Tuhansia vuosia käytetty ruoka-aines hunaja on pistiäisiin kuuluvien hunajamehiläisten (Apis) tuottamaa. Monet pistiäiset ovat tärkeitä muiden hyönteiskantojen säätelijöitä, joten niitä käytetään apuna kasvituholaisten torjunnassa. Jotkin lajit ovat kasvituholaisia ja jotkin voivat tuhota vanhoja puurakenteita (esim. metsähevosmuurahainen, Camponotus herculeanus). Pistiäisiin kuuluvien muurahaisten (Formicidae) ekologinen merkitys valtavien yksilömäärien ja biomassan ansiosta on erittäin suuri.
  group: MX.SDVG5
groups: Lisätietoja
  variables: Viitteet
    variable: MX.descriptionReferences
    content: Chinery, M.1978: Pohjois-Euroopan hyönteiset. — Kustannusosakeyhtiö Tammi. 353 s. Chinery, M. 1999. Euroopan hyönteisopas. — Otava. 290 s. Falk, S. 2015: Field Guide to Bees of Great Britain and Ireland. — Bloomsbury. 432 s. Gullan, P. J. & Cranston, P. S. 2004: The Insects:An Outline of Entomology, 3rd Edition. — Blackwell Publishing. 584 s. Heliövaara, K., Väisänen, R., Kemppi, E., & Lodenius, M. 1990: Heavy metal concentrations in males and females of three pine diprionids (Hymenoptera). — Entomologica Fennica. 1: 175–179. Krogerus, H. (toim.). 1985: Suomen eläimet 4. Hyönteiset. — Weilin+Göös. 344 s. McGavin, G. C. 2001: Essential Entomology. — Oxford University Press. 318 s. UPM. 2011: Metsiemme pistiäisiä. — UPM. 26 s.
  group: MX.SDVG10
groups: Taksonomia
  variables: Nimien alkuperä
    variable: MX.etymologyText
    content: Kreik. hymen= kalvo tai Antiikin Kreikan avioliiton jumala Hymen, ptera = siivet. Lahkon tieteellinen nimi viittaa joko siipien kalvomaisuuteen tai oletettavasti avioliiton jumalaan, sillä pistiäisten siivet ovat lennossa ”naimisissa”, toisissaan kiinni, erikoistuneiden koukkujen (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla.
  group: MX.SDVG14
id: LA.473

Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - Hyönteiset ja alkuhyönteiset
species card authors: Kuvaustekstin laatijat
  variable: MX.speciesCardAuthors
  content: FM, suunnittelija Jani Järvi / Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus
groups: Yleistä
  variables: Yleiskuvaus
    variable: MX.descriptionText
    content: Pistiäiset (Hymenoptera) ovat nykytiedon valossa Suomen suurin ja maailman toiseksi suurin hyönteislahko. Ne ovat ulkonäöltään ja elintavoiltaan erittäin monimuotoisia, vaihtelevan kokoisia hyönteisiä, joille yhteistä on se, että pistiäisten naarailla takaruumiissa on usein munanasetin, joka suurella osalla lahkon edustajista on kehittynyt pistimeksi. Pistiäisten pää on vahvasti kitinisoitunut ja erittäin kova. Se liittyy keskiruumiiseen ohuen ”niskan” avulla, joten se on liikkuvainen ja voi pyöriä eri suuntiin melko vapaasti. Päässä on verkkosilmät, jotka ovat usein suuret ja lisäksi yleensä kolme pistesilmää, mutta pistesilmät voivat myös puuttua tai olla surkastuneet. Tuntosarvet ovat pitkät, osoittavat tavallisesti eteenpäin tai kaareutuvat taaksepäin, ja vaihtelevan muotoiset, koirailla ne ovat tavallisesti pidemmät kuin naarailla. Eteen- tai alaspäin osoittavat suusosat ovat purevat, tai purevat ja imevät/nuolevat. Pistiäisillä on tavallisesti kaksi paria siipiä tai siivet voivat puuttua. Etusiivet ovat huomattavasti suuremmat kuin takasiivet. Lennossa etu- ja takasiivet liittyvät toisiinsa takasiiven etureunan pienten koukkumaisten väkästen, (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla. Siivet ovat kalvomaiset, yleensä läpinäkyvät ja suipon pisaran malliset. Siivet ovat levossa levällään tai pitkittäin laskostettuina. Siipisuonitus on suhteellisen harva ja siipisarat isoja. Etusiivessä voi olla pigmentoitunut siipitäplä. Pistiäisten ”keski- ja takaruumiin väli” on usein kapea kurouma, ”vyötärö”, mutta keski- ja takaruumis voi olla myös suoraan yhteen liittynyt. Rakenteellisesti katsottuna takaruumiin 1. jaoke toimii kapeana vyötärönä ja ”takaruumis” täten alkaa vasta 2. jaokkeesta. Takaruumiissa pistiäisillä, kuten todettu, naarailla on usein munanasetin, joka on osalla kehittynyt pistimeksi. Munanasetin voi olla jatkuvasti esillä tai piilossa takaruumiin sisällä, ja joillakin se voi olla jopa kaksi tai kolme kertaa pistiäisen ruumiin pituinen. Pistin voi olla yhteydes…
  group: MX.SDVG1
groups: Elinkaari ja elintavat
  variables: Lisääntyminen
    variable: MX.reproduction
    content: Parittelu tapahtuu lennossa tai kasvillisuudessa. Naaraat munivat munansa rakentamaansa pesään, loisimiinsa isäntäeläimiin tai kasvien sisään viiltämällä munanasettimella kasvin pinnan rikki. Partenogeneettinen lisääntyminen (sukusolujen tuotto ilman hedelmöittymistä) on yleistä. Joillakin lajeilla esiintyy telytokiaa: naaraat lisääntyvät partenogeneettisesti ja munivat vain naaraita, ja koiraita ei välttämättä esiinny ollenkaan. Lisääntymistavoissa voi olla vaihtelua sukupolvien välillä. Polyembryonia (yhdestä munasta syntyy useita yksilöitä) on mahdollista. Protandria (koiraiden naaraita aiempi kuoriutuminen) on yleistä joillakin lajeilla (esim. maamehiläiset, Andrena).
  variables: Elinkierto
    variable: MX.lifeCycle
    content: Muodonvaihdos on täydellinen. Toukka poikkeaa suuresti aikuisesta, ja toukka- ja aikuisvaiheen välillä on lepovaihe, kotelo (pupa). Toukkavaiheita on yleensä viisi, mutta määrä on usein pienempi loisivilla lajeilla. Yksilölle kehittyy siivet vasta kotelovaiheessa ja ne suoristuvat kotelosta kuoriuduttua. Toukat ovat jalattomia tai eruciformeja muistuttaen vähintään kuuden käsnäjalkaparinsa kanssa perhostoukkia. Kotelotyyppi on irto- tai muumiokotelo. Toukat kehräävät usein kotelokopan kotelonsa ympärille. Koteloituminen tapahtuu loisivilla lajeilla usein isäntäeläintensä pinnalle, sahapistiäisillä maahan, karikkeeseen tai ravintokasveihin, ja yhteiskuntapistiäisillä pesän poikaskammioihin. Elinkierron pituus vaihtelee huomattavasti: esimerksiksi kimalaisilla se voi olla noin reilun kuukauden, yksinään elävillä lajeilla noin vuoden munasta aikuiseksi ja yhteiskuntamehiläisillä- ja muurahaisilla kuningattaret voivat elää montakin vuotta. Talvehtiminen tapahtuu aitososiaalisilla pistiäisillä yhteiskuntana (Formicidae, muurahaiset ja tarhamehiläinen, Apis mellifera) tai yksittäin, kun vain kuningatar talvehtii (esim. ampiaiset, Vespidae ja kimalaiset, Bombus), erakkona elävillä yleensä kotelona tai pesäkammiostaan kuoriutumattomana aikuisena (hoikkatyviset, Apocrita), joskus munana tai toukkana (sahapistiäiset, Symphyta ja jotkin hoikkatyviset, Apocrita).
  variables: Elintavat
    variable: MX.behaviour
    content: Elintavoiltaan erittäin monimuotoinen ryhmä. Ravintona toukilla kuollut tai elävä kasviaines, sienirihmat; useimmiten aikuisten tarjoamat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Suurin osa kuitenkin loisia (parasiitteja), loistenloisia (hyperparasiitteja) ja parasitoideja eläen toisten selkärangattomien sisällä, osa myös pesäloisia. Toukat voivat aiheuttaa kasveihin äkämiä (esim. äkämäpistiäiset, Cynipidae). Aikuisilla ravintona on usein mesi, siitepöly ja muut kasvinesteet; osa petoja metsästäen muita hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä itsensä ja jälkeläistensä ruuaksi. Mettä ravinnokseen käyttävät lajit voivat olla mono-, oligo- tai polylektisiä, eli ne etsivät ravintonsa yhden, muutaman lähisukuisen tai samannäköisen lajin, tai usean lajin kukista. Sahapistiäisillä (Symphyta) voi esiintyä toukkapesueita, jotka häirittyinä voivat nostaa ja heilutella etu- ja takapäätänsä ja erittää suustaan tahmeaa nestettä. Aikuiset pistiäiset voivat siirtää toukkien ravintona toimivia sieniä itiöinä paikasta toiseen muninnan yhteydessä (puupistiäiset, Siricidae). Monet rakentavat kasvikuiduista tai maa-aineksesta sylkensä avulla taidokkaan pesän poikasilleen. Monissa ryhmissä naaraat huolehtivat jälkeläisistään tuoden niille ravintoa ja suojellen niitä saalistajilta ja loisilta. Monet voivat erittää pistimestään myrkkyä (myrkkypistäiset, Aculeata) tai ruiskuttaa peräpäästään happoa (muurahaiset, Formicidae). Pistiäiset käyttävät myrkkyä tainnuttaakseen saaliinsa tai puolustautuessaan saalistajia vastaan, ja jotkin saattavat pesää puolustaessaan olla erittäin aggressiivisia. Myrkyt voivat aiheuttaa ihmisessä allergisia reaktioita. Monilla on varoitusväritys, joka kertoo myrkyllisyydestä (aposematismi). Varoitusvärien konvergenssi (Müllerin mimikry) on yleistä hoikkatyvisillä (Apocrita), kun taas sahapistiäisillä (Symphyta) esiintyy matkimista (Batesin mimikry). Aitososiaalisuus on myrkkypistiäisten (Aculeata) ryhmässä yleistä, vaikka lajimäärällisesti suurin osa pistiäisistä elää erakkoina. …
  group: MX.SDVG4
groups: Ekologia
  variables: Elinympäristö
    variable: MX.habitat
    content: Kaikenlaisissa maaelinympäristöissä.
  variables: Ekologinen ja taloudellinen merkitys
    variable: MX.ecology
    content: Taloudellisesti ja ekologisesti erittäin tärkeä ryhmä: mehiläiset (Anthophila) ovat kaksisiipisten (Diptera) ohella tärkein kasvien pölyttäjäryhmä ja pölytyspalvelut ovat ihmisten ruoantuotannon kannalta korvaamattomat. Mehilääisillä on ollut mittavaa yhteiskehitystä koppisiemenisten kukkakasvien kanssa. Tuhansia vuosia käytetty ruoka-aines hunaja on pistiäisiin kuuluvien hunajamehiläisten (Apis) tuottamaa. Monet pistiäiset ovat tärkeitä muiden hyönteiskantojen säätelijöitä, joten niitä käytetään apuna kasvituholaisten torjunnassa. Jotkin lajit ovat kasvituholaisia ja jotkin voivat tuhota vanhoja puurakenteita (esim. metsähevosmuurahainen, Camponotus herculeanus). Pistiäisiin kuuluvien muurahaisten (Formicidae) ekologinen merkitys valtavien yksilömäärien ja biomassan ansiosta on erittäin suuri.
  group: MX.SDVG5
groups: Lisätietoja
  variables: Lisätiedot
    variable: MX.miscText
    content: Chinery, M.1978: Pohjois-Euroopan hyönteiset. — Kustannusosakeyhtiö Tammi. 353 s. Chinery, M. 1999. Euroopan hyönteisopas. — Otava. 290 s. Falk, S. 2015: Field Guide to Bees of Great Britain and Ireland. — Bloomsbury. 432 s. Gullan, P. J. & Cranston, P. S. 2004: The Insects:An Outline of Entomology, 3rd Edition. — Blackwell Publishing. 584 s. Heliövaara, K., Väisänen, R., Kemppi, E., & Lodenius, M. 1990: Heavy metal concentrations in males and females of three pine diprionids (Hymenoptera). — Entomologica Fennica. 1: 175–179. Krogerus, H. (toim.). 1985: Suomen eläimet 4. Hyönteiset. — Weilin+Göös. 344 s. McGavin, G. C. 2001: Essential Entomology. — Oxford University Press. 318 s. UPM. 2011: Metsiemme pistiäisiä. — UPM. 26 s.
  group: MX.SDVG10
groups: Taksonomia
  variables: Nimien alkuperä
    variable: MX.etymologyText
    content: Kreik. hymen= kalvo tai Antiikin Kreikan avioliiton jumala Hymen, ptera = siivet. Lahkon tieteellinen nimi viittaa joko siipien kalvomaisuuteen tai oletettavasti avioliiton jumalaan, sillä pistiäisten siivet ovat lennossa ”naimisissa”, toisissaan kiinni, erikoistuneiden koukkujen (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla.
  group: MX.SDVG14
id: LA.547

Pinkka oppimisympäristö: AGRI-273 Entomologia: syventävä lajintuntemus - Pistiäiset – Hymenoptera
species card authors: Kuvaustekstin laatijat
  variable: MX.speciesCardAuthors
  content: FM, suunnittelija Jani Järvi / Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus
groups: Yleistä
  variables: Yleiskuvaus
    variable: MX.descriptionText
    content: Pistiäiset (Hymenoptera) ovat nykytiedon valossa Suomen suurin ja maailman toiseksi suurin hyönteislahko. Ne ovat ulkonäöltään ja elintavoiltaan erittäin monimuotoisia, vaihtelevan kokoisia hyönteisiä, joille yhteistä on se, että pistiäisten naarailla takaruumiissa on usein munanasetin, joka suurella osalla lahkon edustajista on kehittynyt pistimeksi. Pistiäisten pää on vahvasti kitinisoitunut ja erittäin kova. Se liittyy keskiruumiiseen ohuen ”niskan” avulla, joten se on liikkuvainen ja voi pyöriä eri suuntiin melko vapaasti. Päässä on verkkosilmät, jotka ovat usein suuret ja lisäksi yleensä kolme pistesilmää, mutta pistesilmät voivat myös puuttua tai olla surkastuneet. Tuntosarvet ovat pitkät, osoittavat tavallisesti eteenpäin tai kaareutuvat taaksepäin, ja vaihtelevan muotoiset, koirailla ne ovat tavallisesti pidemmät kuin naarailla. Eteen- tai alaspäin osoittavat suusosat ovat purevat, tai purevat ja imevät/nuolevat. Pistiäisillä on tavallisesti kaksi paria siipiä tai siivet voivat puuttua. Etusiivet ovat huomattavasti suuremmat kuin takasiivet. Lennossa etu- ja takasiivet liittyvät toisiinsa takasiiven etureunan pienten koukkumaisten väkästen, (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla. Siivet ovat kalvomaiset, yleensä läpinäkyvät ja suipon pisaran malliset. Siivet ovat levossa levällään tai pitkittäin laskostettuina. Siipisuonitus on suhteellisen harva ja siipisarat isoja. Etusiivessä voi olla pigmentoitunut siipitäplä. Pistiäisten ”keski- ja takaruumiin väli” on usein kapea kurouma, ”vyötärö”, mutta keski- ja takaruumis voi olla myös suoraan yhteen liittynyt. Rakenteellisesti katsottuna takaruumiin 1. jaoke toimii kapeana vyötärönä ja ”takaruumis” täten alkaa vasta 2. jaokkeesta. Takaruumiissa pistiäisillä, kuten todettu, naarailla on usein munanasetin, joka on osalla kehittynyt pistimeksi. Munanasetin voi olla jatkuvasti esillä tai piilossa takaruumiin sisällä, ja joillakin se voi olla jopa kaksi tai kolme kertaa pistiäisen ruumiin pituinen. Pistin voi olla yhteydes…
  group: MX.SDVG1
groups: Elinkaari ja elintavat
  variables: Lisääntyminen
    variable: MX.reproduction
    content: Parittelu tapahtuu lennossa tai kasvillisuudessa. Naaraat munivat munansa rakentamaansa pesään, loisimiinsa isäntäeläimiin tai kasvien sisään viiltämällä munanasettimella kasvin pinnan rikki. Partenogeneettinen lisääntyminen (sukusolujen tuotto ilman hedelmöittymistä) on yleistä. Joillakin lajeilla esiintyy telytokiaa: naaraat lisääntyvät partenogeneettisesti ja munivat vain naaraita, ja koiraita ei välttämättä esiinny ollenkaan. Lisääntymistavoissa voi olla vaihtelua sukupolvien välillä. Polyembryonia (yhdestä munasta syntyy useita yksilöitä) on mahdollista. Protandria (koiraiden naaraita aiempi kuoriutuminen) on yleistä joillakin lajeilla (esim. maamehiläiset, Andrena).
  variables: Elinkierto
    variable: MX.lifeCycle
    content: Muodonvaihdos on täydellinen. Toukka poikkeaa suuresti aikuisesta, ja toukka- ja aikuisvaiheen välillä on lepovaihe, kotelo (pupa). Toukkavaiheita on yleensä viisi, mutta määrä on usein pienempi loisivilla lajeilla. Yksilölle kehittyy siivet vasta kotelovaiheessa ja ne suoristuvat kotelosta kuoriuduttua. Toukat ovat jalattomia tai eruciformeja muistuttaen vähintään kuuden käsnäjalkaparinsa kanssa perhostoukkia. Kotelotyyppi on irto- tai muumiokotelo. Toukat kehräävät usein kotelokopan kotelonsa ympärille. Koteloituminen tapahtuu loisivilla lajeilla usein isäntäeläintensä pinnalle, sahapistiäisillä maahan, karikkeeseen tai ravintokasveihin, ja yhdyskuntapistiäisillä pesän poikaskammioihin. Elinkierron pituus vaihtelee huomattavasti: työläistarhamehiläisillä (Apis mellifera) se voi olla vain reilun kuukauden, yksinään elävillä lajeilla yleensä noin vuoden ja yhdyskuntamehiläisillä- ja muurahaisilla kuningattaret voivat elää montakin vuotta. Talvehtiminen tapahtuu aitososiaalisilla pistiäisillä yhdyskuntana (Formicidae, muurahaiset ja tarhamehiläinen, Apis mellifera) tai yksittäin, kun vain kuningatar talvehtii (esim. ampiaiset, Vespidae ja kimalaiset, Bombus), erakkona elävillä yleensä kotelona tai pesäkammiostaan kuoriutumattomana aikuisena (hoikkatyviset, Apocrita), joskus munana tai toukkana (sahapistiäiset, Symphyta ja jotkin hoikkatyviset, Apocrita).
  variables: Elintavat
    variable: MX.behaviour
    content: Elintavoiltaan erittäin monimuotoinen ryhmä. Ravintona toukilla kuollut tai elävä kasviaines, sienirihmat; useimmiten aikuisten tarjoamat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Suurin osa kuitenkin loisia (parasiitteja), loistenloisia (hyperparasiitteja) ja parasitoideja eläen toisten selkärangattomien sisällä, osa myös pesäloisia. Toukat voivat aiheuttaa kasveihin äkämiä (esim. äkämäpistiäiset, Cynipidae). Aikuisilla ravintona on usein mesi, siitepöly ja muut kasvinesteet; osa petoja metsästäen muita hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä itsensä ja jälkeläistensä ruuaksi. Mettä ravinnokseen käyttävät lajit voivat olla mono-, oligo- tai polylektisiä, eli ne etsivät ravintonsa yhden, muutaman lähisukuisen tai samannäköisen lajin, tai usean lajin kukista. Sahapistiäisillä (Symphyta) voi esiintyä toukkapesueita, jotka häirittyinä voivat nostaa ja heilutella etu- ja takapäätänsä ja erittää suustaan tahmeaa nestettä. Aikuiset pistiäiset voivat siirtää toukkien ravintona toimivia sieniä itiöinä paikasta toiseen muninnan yhteydessä (puupistiäiset, Siricidae). Monet rakentavat kasvikuiduista tai maa-aineksesta sylkensä avulla taidokkaan pesän poikasilleen. Monissa ryhmissä naaraat huolehtivat jälkeläisistään tuoden niille ravintoa ja suojellen niitä saalistajilta ja loisilta. Monet voivat erittää pistimestään myrkkyä (myrkkypistäiset, Aculeata) tai ruiskuttaa peräpäästään happoa (muurahaiset, Formicidae). Pistiäiset käyttävät myrkkyä tainnuttaakseen saaliinsa tai puolustautuessaan saalistajia vastaan, ja jotkin saattavat pesää puolustaessaan olla erittäin aggressiivisia. Myrkyt voivat aiheuttaa ihmisessä allergisia reaktioita. Monilla on varoitusväritys, joka kertoo myrkyllisyydestä (aposematismi). Varoitusvärien konvergenssi (Müllerin mimikry) on yleistä hoikkatyvisillä (Apocrita), kun taas sahapistiäisillä (Symphyta) esiintyy matkimista (Batesin mimikry). Aitososiaalisuus on myrkkypistiäisten (Aculeata) ryhmässä yleistä, vaikka lajimäärällisesti suurin osa pistiäisistä elää erakkoina. …
  group: MX.SDVG4
groups: Ekologia
  variables: Elinympäristö
    variable: MX.habitat
    content: Kaikenlaisissa maaelinympäristöissä.
  variables: Ekologinen ja taloudellinen merkitys
    variable: MX.ecology
    content: Taloudellisesti ja ekologisesti erittäin tärkeä ryhmä: mesipistiäiset (Anthophila) ovat kaksisiipisten (Diptera) ohella tärkein kasvien pölyttäjäryhmä ja pölytyspalvelut ovat ihmisten ruoantuotannon kannalta korvaamattomat. Mesipistiäisillä on ollut mittavaa yhteiskehitystä koppisiemenisten kukkakasvien kanssa. Tuhansia vuosia käytetty ruoka-aines hunaja on pistiäisiin kuuluvien tarhamehiläisten (Apis mellifera) tuottamaa. Monet pistiäiset ovat tärkeitä muiden hyönteiskantojen säätelijöitä, joten niitä käytetään apuna kasvituholaisten torjunnassa. Jotkin lajit ovat kasvituholaisia ja jotkin voivat tuhota vanhoja puurakenteita (esim. metsähevosmuurahainen, Camponotus herculeanus). Pistiäisiin kuuluvien muurahaisten (Formicidae) ekologinen merkitys valtavien yksilömäärien ja biomassan ansiosta on erittäin suuri.
  group: MX.SDVG5
groups: Lisätietoja
  variables: Lisätiedot
    variable: MX.miscText
    content: Chinery, M.1978: Pohjois-Euroopan hyönteiset. — Kustannusosakeyhtiö Tammi. 353 s. Chinery, M. 1999. Euroopan hyönteisopas. — Otava. 290 s. Falk, S. 2015: Field Guide to Bees of Great Britain and Ireland. — Bloomsbury. 432 s. Gullan, P. J. & Cranston, P. S. 2004: The Insects:An Outline of Entomology, 3rd Edition. — Blackwell Publishing. 584 s. Heliövaara, K., Väisänen, R., Kemppi, E., & Lodenius, M. 1990: Heavy metal concentrations in males and females of three pine diprionids (Hymenoptera). — Entomologica Fennica. 1: 175–179. Krogerus, H. (toim.). 1985: Suomen eläimet 4. Hyönteiset. — Weilin+Göös. 344 s. McGavin, G. C. 2001: Essential Entomology. — Oxford University Press. 318 s. UPM. 2011: Metsiemme pistiäisiä. — UPM. 26 s.
  group: MX.SDVG10
groups: Taksonomia
  variables: Nimien alkuperä
    variable: MX.etymologyText
    content: Kreik. hymen= kalvo tai Antiikin Kreikan avioliiton jumala Hymen, ptera = siivet. Lahkon tieteellinen nimi viittaa joko siipien kalvomaisuuteen tai oletettavasti avioliiton jumalaan, sillä pistiäisten siivet ovat lennossa ”naimisissa”, toisissaan kiinni, erikoistuneiden koukkujen (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla.
  group: MX.SDVG14
id: LA.601

species card authors: Kuvaustekstin laatijat
  variable: MX.speciesCardAuthors
  content: FM, suunnittelija Jani Järvi / Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus
groups: Yleistä
  variables: Yleiskuvaus
    variable: MX.descriptionText
    content: Pistiäiset (Hymenoptera) ovat nykytiedon valossa Suomen suurin ja maailman toiseksi suurin hyönteislahko. Ne ovat ulkonäöltään ja elintavoiltaan erittäin monimuotoisia, vaihtelevan kokoisia hyönteisiä, joille yhteistä on se, että pistiäisten naarailla takaruumiissa on usein munanasetin, joka suurella osalla lahkon edustajista on kehittynyt pistimeksi. Pistiäisten pää on vahvasti kitinisoitunut ja erittäin kova. Se liittyy keskiruumiiseen ohuen ”niskan” avulla, joten se on liikkuvainen ja voi pyöriä eri suuntiin melko vapaasti. Päässä on verkkosilmät, jotka ovat usein suuret ja lisäksi yleensä kolme pistesilmää, mutta pistesilmät voivat myös puuttua tai olla surkastuneet. Tuntosarvet ovat pitkät, osoittavat tavallisesti eteenpäin tai kaareutuvat taaksepäin, ja vaihtelevan muotoiset, koirailla ne ovat tavallisesti pidemmät kuin naarailla. Eteen- tai alaspäin osoittavat suusosat ovat purevat, tai purevat ja imevät/nuolevat. Pistiäisillä on tavallisesti kaksi paria siipiä tai siivet voivat puuttua. Etusiivet ovat huomattavasti suuremmat kuin takasiivet. Lennossa etu- ja takasiivet liittyvät toisiinsa takasiiven etureunan pienten koukkumaisten väkästen, (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla. Siivet ovat kalvomaiset, yleensä läpinäkyvät ja suipon pisaran malliset. Siivet ovat levossa levällään tai pitkittäin laskostettuina. Siipisuonitus on suhteellisen harva ja siipisarat isoja. Etusiivessä voi olla pigmentoitunut siipitäplä. Pistiäisten ”keski- ja takaruumiin väli” on usein kapea kurouma, ”vyötärö”, mutta keski- ja takaruumis voi olla myös suoraan yhteen liittynyt. Rakenteellisesti katsottuna takaruumiin 1. jaoke toimii kapeana vyötärönä ja ”takaruumis” täten alkaa vasta 2. jaokkeesta. Takaruumiissa pistiäisillä, kuten todettu, naarailla on usein munanasetin, joka on osalla kehittynyt pistimeksi. Munanasetin voi olla jatkuvasti esillä tai piilossa takaruumiin sisällä, ja joillakin se voi olla jopa kaksi tai kolme kertaa pistiäisen ruumiin pituinen. Pistin voi olla yhteydes…
  group: MX.SDVG1
groups: Elinkaari ja elintavat
  variables: Lisääntyminen
    variable: MX.reproduction
    content: Parittelu tapahtuu lennossa tai kasvillisuudessa. Naaraat munivat munansa rakentamaansa pesään, loisimiinsa isäntäeläimiin tai kasvien sisään viiltämällä munanasettimella kasvin pinnan rikki. Partenogeneettinen lisääntyminen (sukusolujen tuotto ilman hedelmöittymistä) on yleistä. Joillakin lajeilla esiintyy telytokiaa: naaraat lisääntyvät partenogeneettisesti ja munivat vain naaraita, ja koiraita ei välttämättä esiinny ollenkaan. Lisääntymistavoissa voi olla vaihtelua sukupolvien välillä. Polyembryonia (yhdestä munasta syntyy useita yksilöitä) on mahdollista. Protandria (koiraiden naaraita aiempi kuoriutuminen) on yleistä joillakin lajeilla (esim. maamehiläiset, Andrena).
  variables: Elinkierto
    variable: MX.lifeCycle
    content: Muodonvaihdos on täydellinen. Toukka poikkeaa suuresti aikuisesta, ja toukka- ja aikuisvaiheen välillä on lepovaihe, kotelo (pupa). Toukkavaiheita on yleensä viisi, mutta määrä on usein pienempi loisivilla lajeilla. Yksilölle kehittyy siivet vasta kotelovaiheessa ja ne suoristuvat kotelosta kuoriuduttua. Toukat ovat jalattomia tai eruciformeja muistuttaen vähintään kuuden käsnäjalkaparinsa kanssa perhostoukkia. Kotelotyyppi on irto- tai muumiokotelo. Toukat kehräävät usein kotelokopan kotelonsa ympärille. Koteloituminen tapahtuu loisivilla lajeilla usein isäntäeläintensä pinnalle, sahapistiäisillä maahan, karikkeeseen tai ravintokasveihin, ja yhdyskuntapistiäisillä pesän poikaskammioihin. Elinkierron pituus vaihtelee huomattavasti: työläistarhamehiläisillä (Apis mellifera) se voi olla vain reilun kuukauden, yksinään elävillä lajeilla yleensä noin vuoden ja yhdyskuntamehiläisillä- ja muurahaisilla kuningattaret voivat elää montakin vuotta. Talvehtiminen tapahtuu aitososiaalisilla pistiäisillä yhdyskuntana (Formicidae, muurahaiset ja tarhamehiläinen, Apis mellifera) tai yksittäin, kun vain kuningatar talvehtii (esim. ampiaiset, Vespidae ja kimalaiset, Bombus), erakkona elävillä yleensä kotelona tai pesäkammiostaan kuoriutumattomana aikuisena (hoikkatyviset, Apocrita), joskus munana tai toukkana (sahapistiäiset, Symphyta ja jotkin hoikkatyviset, Apocrita).
  variables: Elintavat
    variable: MX.behaviour
    content: Elintavoiltaan erittäin monimuotoinen ryhmä. Ravintona toukilla kuollut tai elävä kasviaines, sienirihmat; useimmiten aikuisten tarjoamat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Suurin osa kuitenkin loisia (parasiitteja), loistenloisia (hyperparasiitteja) ja parasitoideja eläen toisten selkärangattomien sisällä, osa myös pesäloisia. Toukat voivat aiheuttaa kasveihin äkämiä (esim. äkämäpistiäiset, Cynipidae). Aikuisilla ravintona on usein mesi, siitepöly ja muut kasvinesteet; osa petoja metsästäen muita hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä itsensä ja jälkeläistensä ruuaksi. Mettä ravinnokseen käyttävät lajit voivat olla mono-, oligo- tai polylektisiä, eli ne etsivät ravintonsa yhden, muutaman lähisukuisen tai samannäköisen lajin, tai usean lajin kukista. Sahapistiäisillä (Symphyta) voi esiintyä toukkapesueita, jotka häirittyinä voivat nostaa ja heilutella etu- ja takapäätänsä ja erittää suustaan tahmeaa nestettä. Aikuiset pistiäiset voivat siirtää toukkien ravintona toimivia sieniä itiöinä paikasta toiseen muninnan yhteydessä (puupistiäiset, Siricidae). Monet rakentavat kasvikuiduista tai maa-aineksesta sylkensä avulla taidokkaan pesän poikasilleen. Monissa ryhmissä naaraat huolehtivat jälkeläisistään tuoden niille ravintoa ja suojellen niitä saalistajilta ja loisilta. Monet voivat erittää pistimestään myrkkyä (myrkkypistäiset, Aculeata) tai ruiskuttaa peräpäästään happoa (muurahaiset, Formicidae). Pistiäiset käyttävät myrkkyä tainnuttaakseen saaliinsa tai puolustautuessaan saalistajia vastaan, ja jotkin saattavat pesää puolustaessaan olla erittäin aggressiivisia. Myrkyt voivat aiheuttaa ihmisessä allergisia reaktioita. Monilla on varoitusväritys, joka kertoo myrkyllisyydestä (aposematismi). Varoitusvärien konvergenssi (Müllerin mimikry) on yleistä hoikkatyvisillä (Apocrita), kun taas sahapistiäisillä (Symphyta) esiintyy matkimista (Batesin mimikry). Aitososiaalisuus on myrkkypistiäisten (Aculeata) ryhmässä yleistä, vaikka lajimäärällisesti suurin osa pistiäisistä elää erakkoina. …
  group: MX.SDVG4
groups: Ekologia
  variables: Elinympäristö
    variable: MX.habitat
    content: Kaikenlaisissa maaelinympäristöissä.
  variables: Ekologinen ja taloudellinen merkitys
    variable: MX.ecology
    content: Taloudellisesti ja ekologisesti erittäin tärkeä ryhmä: mesipistiäiset (Anthophila) ovat kaksisiipisten (Diptera) ohella tärkein kasvien pölyttäjäryhmä ja pölytyspalvelut ovat ihmisten ruoantuotannon kannalta korvaamattomat. Mesipistiäisillä on ollut mittavaa yhteiskehitystä koppisiemenisten kukkakasvien kanssa. Tuhansia vuosia käytetty ruoka-aines hunaja on pistiäisiin kuuluvien tarhamehiläisten (Apis mellifera) tuottamaa. Monet pistiäiset ovat tärkeitä muiden hyönteiskantojen säätelijöitä, joten niitä käytetään apuna kasvituholaisten torjunnassa. Jotkin lajit ovat kasvituholaisia ja jotkin voivat tuhota vanhoja puurakenteita (esim. metsähevosmuurahainen, Camponotus herculeanus). Pistiäisiin kuuluvien muurahaisten (Formicidae) ekologinen merkitys valtavien yksilömäärien ja biomassan ansiosta on erittäin suuri.
  group: MX.SDVG5
groups: Lisätietoja
  variables: Lisätiedot
    variable: MX.miscText
    content: Chinery, M.1978: Pohjois-Euroopan hyönteiset. — Kustannusosakeyhtiö Tammi. 353 s. Chinery, M. 1999. Euroopan hyönteisopas. — Otava. 290 s. Falk, S. 2015: Field Guide to Bees of Great Britain and Ireland. — Bloomsbury. 432 s. Gullan, P. J. & Cranston, P. S. 2004: The Insects:An Outline of Entomology, 3rd Edition. — Blackwell Publishing. 584 s. Heliövaara, K., Väisänen, R., Kemppi, E., & Lodenius, M. 1990: Heavy metal concentrations in males and females of three pine diprionids (Hymenoptera). — Entomologica Fennica. 1: 175–179. Krogerus, H. (toim.). 1985: Suomen eläimet 4. Hyönteiset. — Weilin+Göös. 344 s. McGavin, G. C. 2001: Essential Entomology. — Oxford University Press. 318 s. UPM. 2011: Metsiemme pistiäisiä. — UPM. 26 s.
  group: MX.SDVG10
groups: Taksonomia
  variables: Nimien alkuperä
    variable: MX.etymologyText
    content: Kreik. hymen= kalvo tai Antiikin Kreikan avioliiton jumala Hymen, ptera = siivet. Lahkon tieteellinen nimi viittaa joko siipien kalvomaisuuteen tai oletettavasti avioliiton jumalaan, sillä pistiäisten siivet ovat lennossa ”naimisissa”, toisissaan kiinni, erikoistuneiden koukkujen (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla.
  group: MX.SDVG14
id: LA.650

Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus: eläimet - Hyönteiset ja alkuhyönteiset
species card authors: Kuvaustekstin laatijat
  variable: MX.speciesCardAuthors
  content: FM, suunnittelija Jani Järvi / Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus
groups: Yleistä
  variables: Yleiskuvaus
    variable: MX.descriptionText
    content: Pistiäiset (Hymenoptera) ovat nykytiedon valossa Suomen suurin ja maailman toiseksi suurin hyönteislahko. Ne ovat ulkonäöltään ja elintavoiltaan erittäin monimuotoisia, vaihtelevan kokoisia hyönteisiä, joille yhteistä on se, että pistiäisten naarailla takaruumiissa on usein munanasetin, joka suurella osalla lahkon edustajista on kehittynyt pistimeksi. Pistiäisten pää on vahvasti kitinisoitunut ja erittäin kova. Se liittyy keskiruumiiseen ohuen ”niskan” avulla, joten se on liikkuvainen ja voi pyöriä eri suuntiin melko vapaasti. Päässä on verkkosilmät, jotka ovat usein suuret ja lisäksi yleensä kolme pistesilmää, mutta pistesilmät voivat myös puuttua tai olla surkastuneet. Tuntosarvet ovat pitkät, osoittavat tavallisesti eteenpäin tai kaareutuvat taaksepäin, ja vaihtelevan muotoiset, koirailla ne ovat tavallisesti pidemmät kuin naarailla. Eteen- tai alaspäin osoittavat suusosat ovat purevat, tai purevat ja imevät/nuolevat. Pistiäisillä on tavallisesti kaksi paria siipiä tai siivet voivat puuttua. Etusiivet ovat huomattavasti suuremmat kuin takasiivet. Lennossa etu- ja takasiivet liittyvät toisiinsa takasiiven etureunan pienten koukkumaisten väkästen, (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla. Siivet ovat kalvomaiset, yleensä läpinäkyvät ja suipon pisaran malliset. Siivet ovat levossa levällään tai pitkittäin laskostettuina. Siipisuonitus on suhteellisen harva ja siipisarat isoja. Etusiivessä voi olla pigmentoitunut siipitäplä. Pistiäisten ”keski- ja takaruumiin väli” on usein kapea kurouma, ”vyötärö”, mutta keski- ja takaruumis voi olla myös suoraan yhteen liittynyt. Rakenteellisesti katsottuna takaruumiin 1. jaoke toimii kapeana vyötärönä ja ”takaruumis” täten alkaa vasta 2. jaokkeesta. Takaruumiissa pistiäisillä, kuten todettu, naarailla on usein munanasetin, joka on osalla kehittynyt pistimeksi. Munanasetin voi olla jatkuvasti esillä tai piilossa takaruumiin sisällä, ja joillakin se voi olla jopa kaksi tai kolme kertaa pistiäisen ruumiin pituinen. Pistin voi olla yhteydes…
  group: MX.SDVG1
groups: Elinkaari ja elintavat
  variables: Lisääntyminen
    variable: MX.reproduction
    content: Parittelu tapahtuu lennossa tai kasvillisuudessa. Naaraat munivat munansa rakentamaansa pesään, loisimiinsa isäntäeläimiin tai kasvien sisään viiltämällä munanasettimella kasvin pinnan rikki. Partenogeneettinen lisääntyminen (sukusolujen tuotto ilman hedelmöittymistä) on yleistä. Joillakin lajeilla esiintyy telytokiaa: naaraat lisääntyvät partenogeneettisesti ja munivat vain naaraita, ja koiraita ei välttämättä esiinny ollenkaan. Lisääntymistavoissa voi olla vaihtelua sukupolvien välillä. Polyembryonia (yhdestä munasta syntyy useita yksilöitä) on mahdollista. Protandria (koiraiden naaraita aiempi kuoriutuminen) on yleistä joillakin lajeilla (esim. maamehiläiset, Andrena).
  variables: Elinkierto
    variable: MX.lifeCycle
    content: Muodonvaihdos on täydellinen. Toukka poikkeaa suuresti aikuisesta, ja toukka- ja aikuisvaiheen välillä on lepovaihe, kotelo (pupa). Toukkavaiheita on yleensä viisi, mutta määrä on usein pienempi loisivilla lajeilla. Yksilölle kehittyy siivet vasta kotelovaiheessa ja ne suoristuvat kotelosta kuoriuduttua. Toukat ovat jalattomia tai eruciformeja muistuttaen vähintään kuuden käsnäjalkaparinsa kanssa perhostoukkia. Kotelotyyppi on irto- tai muumiokotelo. Toukat kehräävät usein kotelokopan kotelonsa ympärille. Koteloituminen tapahtuu loisivilla lajeilla usein isäntäeläintensä pinnalle, sahapistiäisillä maahan, karikkeeseen tai ravintokasveihin, ja yhdyskuntapistiäisillä pesän poikaskammioihin. Elinkierron pituus vaihtelee huomattavasti: esimerksiksi kimalaisilla se voi olla noin reilun kuukauden, yksinään elävillä lajeilla noin vuoden munasta aikuiseksi ja yhteiskuntamehiläisillä- ja muurahaisilla kuningattaret voivat elää montakin vuotta. Talvehtiminen tapahtuu aitososiaalisilla pistiäisillä yhteiskuntana (Formicidae, muurahaiset ja tarhamehiläinen, Apis mellifera) tai yksittäin, kun vain kuningatar talvehtii (esim. ampiaiset, Vespidae ja kimalaiset, Bombus), erakkona elävillä yleensä kotelona tai pesäkammiostaan kuoriutumattomana aikuisena (hoikkatyviset, Apocrita), joskus munana tai toukkana (sahapistiäiset, Symphyta ja jotkin hoikkatyviset, Apocrita).
  variables: Elintavat
    variable: MX.behaviour
    content: Elintavoiltaan erittäin monimuotoinen ryhmä. Ravintona toukilla kuollut tai elävä kasviaines, sienirihmat; useimmiten aikuisten tarjoamat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Suurin osa kuitenkin loisia (parasiitteja), loistenloisia (hyperparasiitteja) ja parasitoideja eläen toisten selkärangattomien sisällä, osa myös pesäloisia. Toukat voivat aiheuttaa kasveihin äkämiä (esim. äkämäpistiäiset, Cynipidae). Aikuisilla ravintona on usein mesi, siitepöly ja muut kasvinesteet; osa petoja metsästäen muita hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä itsensä ja jälkeläistensä ruuaksi. Mettä ravinnokseen käyttävät lajit voivat olla mono-, oligo- tai polylektisiä, eli ne etsivät ravintonsa yhden, muutaman lähisukuisen tai samannäköisen lajin, tai usean lajin kukista. Sahapistiäisillä (Symphyta) voi esiintyä toukkapesueita, jotka häirittyinä voivat nostaa ja heilutella etu- ja takapäätänsä ja erittää suustaan tahmeaa nestettä. Aikuiset pistiäiset voivat siirtää toukkien ravintona toimivia sieniä itiöinä paikasta toiseen muninnan yhteydessä (puupistiäiset, Siricidae). Monet rakentavat kasvikuiduista tai maa-aineksesta sylkensä avulla taidokkaan pesän poikasilleen. Monissa ryhmissä naaraat huolehtivat jälkeläisistään tuoden niille ravintoa ja suojellen niitä saalistajilta ja loisilta. Monet voivat erittää pistimestään myrkkyä (myrkkypistäiset, Aculeata) tai ruiskuttaa peräpäästään happoa (muurahaiset, Formicidae). Pistiäiset käyttävät myrkkyä tainnuttaakseen saaliinsa tai puolustautuessaan saalistajia vastaan, ja jotkin saattavat pesää puolustaessaan olla erittäin aggressiivisia. Myrkyt voivat aiheuttaa ihmisessä allergisia reaktioita. Monilla on varoitusväritys, joka kertoo myrkyllisyydestä (aposematismi). Varoitusvärien konvergenssi (Müllerin mimikry) on yleistä hoikkatyvisillä (Apocrita), kun taas sahapistiäisillä (Symphyta) esiintyy matkimista (Batesin mimikry). Aitososiaalisuus on myrkkypistiäisten (Aculeata) ryhmässä yleistä, vaikka lajimäärällisesti suurin osa pistiäisistä elää erakkoina. …
  group: MX.SDVG4
groups: Ekologia
  variables: Elinympäristö
    variable: MX.habitat
    content: Kaikenlaisissa maaelinympäristöissä.
  variables: Ekologinen ja taloudellinen merkitys
    variable: MX.ecology
    content: Taloudellisesti ja ekologisesti erittäin tärkeä ryhmä: mesipistiäiset eli mehiläiset (Anthophila) ovat kaksisiipisten (Diptera) ohella tärkein kasvien pölyttäjäryhmä ja pölytyspalvelut ovat ihmisten ruoantuotannon kannalta korvaamattomat. Mehilääisillä on ollut mittavaa yhteiskehitystä koppisiemenisten kukkakasvien kanssa. Tuhansia vuosia käytetty ruoka-aines hunaja on pistiäisiin kuuluvien hunajamehiläisten (Apis) tuottamaa. Monet pistiäiset ovat tärkeitä muiden hyönteiskantojen säätelijöitä, joten niitä käytetään apuna kasvituholaisten torjunnassa. Jotkin lajit ovat kasvituholaisia ja jotkin voivat tuhota vanhoja puurakenteita (esim. metsähevosmuurahainen, Camponotus herculeanus). Pistiäisiin kuuluvien muurahaisten (Formicidae) ekologinen merkitys valtavien yksilömäärien ja biomassan ansiosta on erittäin suuri.
  group: MX.SDVG5
groups: Lisätietoja
  variables: Lisätiedot
    variable: MX.miscText
    content: Chinery, M.1978: Pohjois-Euroopan hyönteiset. — Kustannusosakeyhtiö Tammi. 353 s. Chinery, M. 1999. Euroopan hyönteisopas. — Otava. 290 s. Falk, S. 2015: Field Guide to Bees of Great Britain and Ireland. — Bloomsbury. 432 s. Gullan, P. J. & Cranston, P. S. 2004: The Insects:An Outline of Entomology, 3rd Edition. — Blackwell Publishing. 584 s. Heliövaara, K., Väisänen, R., Kemppi, E., & Lodenius, M. 1990: Heavy metal concentrations in males and females of three pine diprionids (Hymenoptera). — Entomologica Fennica. 1: 175–179. Krogerus, H. (toim.). 1985: Suomen eläimet 4. Hyönteiset. — Weilin+Göös. 344 s. McGavin, G. C. 2001: Essential Entomology. — Oxford University Press. 318 s. UPM. 2011: Metsiemme pistiäisiä. — UPM. 26 s.
  group: MX.SDVG10
groups: Taksonomia
  variables: Nimien alkuperä
    variable: MX.etymologyText
    content: Kreik. hymen= kalvo tai Antiikin Kreikan avioliiton jumala Hymen, ptera = siivet. Lahkon tieteellinen nimi viittaa joko siipien kalvomaisuuteen tai oletettavasti avioliiton jumalaan, sillä pistiäisten siivet ovat lennossa ”naimisissa”, toisissaan kiinni, erikoistuneiden koukkujen (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla.
  group: MX.SDVG14
id: LA.662

Pinkka oppimisympäristö: Turun yliopisto, Eliöiden tuntemuksen perusteet (BIOL1111) - Selkärangattomat: Hyönteiset
species card authors: Kuvaustekstin laatijat
  variable: MX.speciesCardAuthors
  content: FM, suunnittelija Jani Järvi / Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus
groups: Yleistä
  variables: Yleiskuvaus
    variable: MX.descriptionText
    content: Pistiäiset (Hymenoptera) ovat nykytiedon valossa Suomen suurin ja maailman toiseksi suurin hyönteislahko. Ne ovat ulkonäöltään ja elintavoiltaan erittäin monimuotoisia, vaihtelevan kokoisia hyönteisiä, joille yhteistä on se, että pistiäisten naarailla takaruumiissa on usein munanasetin, joka suurella osalla lahkon edustajista on kehittynyt pistimeksi. Pistiäisten pää on vahvasti kitinisoitunut ja erittäin kova. Se liittyy keskiruumiiseen ohuen ”niskan” avulla, joten se on liikkuvainen ja voi pyöriä eri suuntiin melko vapaasti. Päässä on verkkosilmät, jotka ovat usein suuret ja lisäksi yleensä kolme pistesilmää, mutta pistesilmät voivat myös puuttua tai olla surkastuneet. Tuntosarvet ovat pitkät, osoittavat tavallisesti eteenpäin tai kaareutuvat taaksepäin, ja vaihtelevan muotoiset, koirailla ne ovat tavallisesti pidemmät kuin naarailla. Eteen- tai alaspäin osoittavat suusosat ovat purevat, tai purevat ja imevät/nuolevat. Pistiäisillä on tavallisesti kaksi paria siipiä tai siivet voivat puuttua. Etusiivet ovat huomattavasti suuremmat kuin takasiivet. Lennossa etu- ja takasiivet liittyvät toisiinsa takasiiven etureunan pienten koukkumaisten väkästen, (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla. Siivet ovat kalvomaiset, yleensä läpinäkyvät ja suipon pisaran malliset. Siivet ovat levossa levällään tai pitkittäin laskostettuina. Siipisuonitus on suhteellisen harva ja siipisarat isoja. Etusiivessä voi olla pigmentoitunut siipitäplä. Pistiäisten ”keski- ja takaruumiin väli” on usein kapea kurouma, ”vyötärö”, mutta keski- ja takaruumis voi olla myös suoraan yhteen liittynyt. Rakenteellisesti katsottuna takaruumiin 1. jaoke toimii kapeana vyötärönä ja ”takaruumis” täten alkaa vasta 2. jaokkeesta. Takaruumiissa pistiäisillä, kuten todettu, naarailla on usein munanasetin, joka on osalla kehittynyt pistimeksi. Munanasetin voi olla jatkuvasti esillä tai piilossa takaruumiin sisällä, ja joillakin se voi olla jopa kaksi tai kolme kertaa pistiäisen ruumiin pituinen. Pistin voi olla yhteydes…
  group: MX.SDVG1
groups: Elinkaari ja elintavat
  variables: Lisääntyminen
    variable: MX.reproduction
    content: Parittelu tapahtuu lennossa tai kasvillisuudessa. Naaraat munivat munansa rakentamaansa pesään, loisimiinsa isäntäeläimiin tai kasvien sisään viiltämällä munanasettimella kasvin pinnan rikki. Partenogeneettinen lisääntyminen (sukusolujen tuotto ilman hedelmöittymistä) on yleistä. Joillakin lajeilla esiintyy telytokiaa: naaraat lisääntyvät partenogeneettisesti ja munivat vain naaraita, ja koiraita ei välttämättä esiinny ollenkaan. Lisääntymistavoissa voi olla vaihtelua sukupolvien välillä. Polyembryonia (yhdestä munasta syntyy useita yksilöitä) on mahdollista. Protandria (koiraiden naaraita aiempi kuoriutuminen) on yleistä joillakin lajeilla (esim. maamehiläiset, Andrena).
  variables: Elinkierto
    variable: MX.lifeCycle
    content: Muodonvaihdos on täydellinen. Toukka poikkeaa suuresti aikuisesta, ja toukka- ja aikuisvaiheen välillä on lepovaihe, kotelo (pupa). Toukkavaiheita on yleensä viisi, mutta määrä on usein pienempi loisivilla lajeilla. Yksilölle kehittyy siivet vasta kotelovaiheessa ja ne suoristuvat kotelosta kuoriuduttua. Toukat ovat jalattomia tai eruciformeja muistuttaen vähintään kuuden käsnäjalkaparinsa kanssa perhostoukkia. Kotelotyyppi on irto- tai muumiokotelo. Toukat kehräävät usein kotelokopan kotelonsa ympärille. Koteloituminen tapahtuu loisivilla lajeilla usein isäntäeläintensä pinnalle, sahapistiäisillä maahan, karikkeeseen tai ravintokasveihin, ja yhteiskuntapistiäisillä pesän poikaskammioihin. Elinkierron pituus vaihtelee huomattavasti: esimerksiksi kimalaisilla se voi olla noin reilun kuukauden, yksinään elävillä lajeilla noin vuoden munasta aikuiseksi ja yhteiskuntamehiläisillä- ja muurahaisilla kuningattaret voivat elää montakin vuotta. Talvehtiminen tapahtuu aitososiaalisilla pistiäisillä yhteiskuntana (Formicidae, muurahaiset ja tarhamehiläinen, Apis mellifera) tai yksittäin, kun vain kuningatar talvehtii (esim. ampiaiset, Vespidae ja kimalaiset, Bombus), erakkona elävillä yleensä kotelona tai pesäkammiostaan kuoriutumattomana aikuisena (hoikkatyviset, Apocrita), joskus munana tai toukkana (sahapistiäiset, Symphyta ja jotkin hoikkatyviset, Apocrita).
  variables: Elintavat
    variable: MX.behaviour
    content: Elintavoiltaan erittäin monimuotoinen ryhmä. Ravintona toukilla kuollut tai elävä kasviaines, sienirihmat; useimmiten aikuisten tarjoamat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Suurin osa kuitenkin loisia (parasiitteja), loistenloisia (hyperparasiitteja) ja parasitoideja eläen toisten selkärangattomien sisällä, osa myös pesäloisia. Toukat voivat aiheuttaa kasveihin äkämiä (esim. äkämäpistiäiset, Cynipidae). Aikuisilla ravintona on usein mesi, siitepöly ja muut kasvinesteet; osa petoja metsästäen muita hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä itsensä ja jälkeläistensä ruuaksi. Mettä ravinnokseen käyttävät lajit voivat olla mono-, oligo- tai polylektisiä, eli ne etsivät ravintonsa yhden, muutaman lähisukuisen tai samannäköisen lajin, tai usean lajin kukista. Sahapistiäisillä (Symphyta) voi esiintyä toukkapesueita, jotka häirittyinä voivat nostaa ja heilutella etu- ja takapäätänsä ja erittää suustaan tahmeaa nestettä. Aikuiset pistiäiset voivat siirtää toukkien ravintona toimivia sieniä itiöinä paikasta toiseen muninnan yhteydessä (puupistiäiset, Siricidae). Monet rakentavat kasvikuiduista tai maa-aineksesta sylkensä avulla taidokkaan pesän poikasilleen. Monissa ryhmissä naaraat huolehtivat jälkeläisistään tuoden niille ravintoa ja suojellen niitä saalistajilta ja loisilta. Monet voivat erittää pistimestään myrkkyä (myrkkypistäiset, Aculeata) tai ruiskuttaa peräpäästään happoa (muurahaiset, Formicidae). Pistiäiset käyttävät myrkkyä tainnuttaakseen saaliinsa tai puolustautuessaan saalistajia vastaan, ja jotkin saattavat pesää puolustaessaan olla erittäin aggressiivisia. Myrkyt voivat aiheuttaa ihmisessä allergisia reaktioita. Monilla on varoitusväritys, joka kertoo myrkyllisyydestä (aposematismi). Varoitusvärien konvergenssi (Müllerin mimikry) on yleistä hoikkatyvisillä (Apocrita), kun taas sahapistiäisillä (Symphyta) esiintyy matkimista (Batesin mimikry). Aitososiaalisuus on myrkkypistiäisten (Aculeata) ryhmässä yleistä, vaikka lajimäärällisesti suurin osa pistiäisistä elää erakkoina. …
  group: MX.SDVG4
groups: Ekologia
  variables: Elinympäristö
    variable: MX.habitat
    content: Kaikenlaisissa maaelinympäristöissä.
  variables: Ekologinen ja taloudellinen merkitys
    variable: MX.ecology
    content: Taloudellisesti ja ekologisesti erittäin tärkeä ryhmä: mehiläiset (Anthophila) ovat kaksisiipisten (Diptera) ohella tärkein kasvien pölyttäjäryhmä ja pölytyspalvelut ovat ihmisten ruoantuotannon kannalta korvaamattomat. Mehilääisillä on ollut mittavaa yhteiskehitystä koppisiemenisten kukkakasvien kanssa. Tuhansia vuosia käytetty ruoka-aines hunaja on pistiäisiin kuuluvien hunajamehiläisten (Apis) tuottamaa. Monet pistiäiset ovat tärkeitä muiden hyönteiskantojen säätelijöitä, joten niitä käytetään apuna kasvituholaisten torjunnassa. Jotkin lajit ovat kasvituholaisia ja jotkin voivat tuhota vanhoja puurakenteita (esim. metsähevosmuurahainen, Camponotus herculeanus). Pistiäisiin kuuluvien muurahaisten (Formicidae) ekologinen merkitys valtavien yksilömäärien ja biomassan ansiosta on erittäin suuri.
  group: MX.SDVG5
groups: Lisätietoja
  variables: Lisätiedot
    variable: MX.miscText
    content: Chinery, M.1978: Pohjois-Euroopan hyönteiset. — Kustannusosakeyhtiö Tammi. 353 s. Chinery, M. 1999. Euroopan hyönteisopas. — Otava. 290 s. Falk, S. 2015: Field Guide to Bees of Great Britain and Ireland. — Bloomsbury. 432 s. Gullan, P. J. & Cranston, P. S. 2004: The Insects:An Outline of Entomology, 3rd Edition. — Blackwell Publishing. 584 s. Heliövaara, K., Väisänen, R., Kemppi, E., & Lodenius, M. 1990: Heavy metal concentrations in males and females of three pine diprionids (Hymenoptera). — Entomologica Fennica. 1: 175–179. Krogerus, H. (toim.). 1985: Suomen eläimet 4. Hyönteiset. — Weilin+Göös. 344 s. McGavin, G. C. 2001: Essential Entomology. — Oxford University Press. 318 s. UPM. 2011: Metsiemme pistiäisiä. — UPM. 26 s.
  group: MX.SDVG10
groups: Taksonomia
  variables: Nimien alkuperä
    variable: MX.etymologyText
    content: Kreik. hymen= kalvo tai Antiikin Kreikan avioliiton jumala Hymen, ptera = siivet. Lahkon tieteellinen nimi viittaa joko siipien kalvomaisuuteen tai oletettavasti avioliiton jumalaan, sillä pistiäisten siivet ovat lennossa ”naimisissa”, toisissaan kiinni, erikoistuneiden koukkujen (yks. hamulus, mon. hamuli) avulla.
  group: MX.SDVG14
id: LA.738

habitat: Puisto, pihamaa tai puutarha
occurrence count: 3497
id: http://tun.fi/my.habitatenumvalue71

habitat: Kuiva niitty eli keto
occurrence count: 3245
id: http://tun.fi/my.habitatenumvalue57

habitat: Kangasmetsä
occurrence count: 1488
id: http://tun.fi/my.habitatenumvalue2

habitat: on dead aspen
occurrence count: 1189
id: ondeadaspen

habitat: Uuselinympäristö tai muu ihmisen muuttama ympäristö
occurrence count: 975
id: http://tun.fi/my.habitatenumvalue79

habitat: tienvarsi
occurrence count: 851
id: tienvarsi

habitat: hiekkakuoppa
occurrence count: 812
id: hiekkakuoppa

habitat: tuore niitty
occurrence count: 701
id: tuoreniitty

habitat: kallioketo
occurrence count: 593
id: kallioketo

habitat: niitty
occurrence count: 557
id: niitty

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Jyrki Lehto
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: mantukimalainen
  scientific name: Bombus lucorum
  scientific name authorship: (Linnaeus, 1761)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204760
  bold:
    bin count: 7
    bins: BOLD:AAB1060
    bins: BOLD:AAB1061
    bins: BOLD:AAB1062
    bins: BOLD:AAB1063
    bins: BOLD:AAC6016
    bins: BOLD:AAT8866
    bins: BOLD:ACE4135
    public records: 501
    specimens: 731
    barcodes: 217
  has bold: true
id: MM.2345032
taxon description caption: kuningatar
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Jyrki Lehto
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: kontukimalainen
  scientific name: Bombus terrestris
  scientific name authorship: (Linnaeus, 1758)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.53010
  bold:
    bin count: 5
    bins: BOLD:AAB1062
    bins: BOLD:ACE4135
    bins: BOLD:AFG4190
    bins: BOLD:AFG7612
    bins: BOLD:AFQ2435
    public records: 889
    specimens: 1090
    barcodes: 284
  has bold: true
id: MM.2345208
taxon description caption: kuningatar
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Jyrki Lehto
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: pitkäsiipikimalainen
  scientific name: Bombus sporadicus
  scientific name authorship: Nylander, 1848
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204763
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAI8690
    public records: 50
    specimens: 79
    barcodes: 23
  has bold: true
id: MM.2345195
taxon description caption: kuningatar
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Jyrki Lehto
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: kangaskimalainen
  scientific name: Bombus cryptarum
  scientific name authorship: (Fabricius, 1775)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204759
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:AAB1060
    bins: BOLD:AAW7456
    bins: BOLD:ACE4135
    public records: 337
    specimens: 379
    barcodes: 202
  has bold: true
id: MM.2338976
taxon description caption: kuningatar
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Jyrki Lehto
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: peltokimalainen
  scientific name: Bombus pascuorum
  scientific name authorship: (Scopoli, 1763)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204741
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:AAB1062
    bins: BOLD:AAC4378
    bins: BOLD:AAD2551
    public records: 406
    specimens: 491
    barcodes: 81
  has bold: true
id: MM.2345170
taxon description caption: kuningatar
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Jyrki Lehto
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: mustakimalainen
  scientific name: Bombus ruderarius
  scientific name authorship: (Müller, 1776)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204742
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:ABY7209
    public records: 24
    specimens: 45
    barcodes: 16
  has bold: true
id: MM.2345182
taxon description caption: kuningatar
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Teppo Mutanen
keywords: Kuvapankki
author: Teppo Mutanen
source: KE.441
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: räystäsampiainen
  scientific name: Dolichovespula saxonica
  scientific name authorship: (Fabricius, 1793)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204114
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAM3988
    public records: 33
    specimens: 48
    barcodes: 22
  has bold: true
id: MM.274073
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-4.0

copyright owner: J. Lång
keywords: Kuvapankki
author: J. Lång
sex: MY.sexM
caption: koiras
source: KE.441
type: MM.typeEnumLive
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: norjanampiainen
  scientific name: Dolichovespula norwegica
  scientific name authorship: (Fabricius, 1781)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204112
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAA6640
    public records: 122
    specimens: 127
    barcodes: 106
  has bold: true
id: MM.274071
taxon description caption: koiras
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-4.0

copyright owner: Pentti Ketola
keywords: Kuvapankki
author: Pentti Ketola
caption: metsäampiainen, koiras
source: KE.441
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: metsäampiainen
  scientific name: Dolichovespula sylvestris
  scientific name authorship: (Scopoli, 1763)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204115
  bold:
    bin count: 4
    bins: BOLD:AAM3989
    bins: BOLD:AAM3990
    bins: BOLD:AAM3991
    bins: BOLD:ACU2893
    public records: 33
    specimens: 41
    barcodes: 15
  has bold: true
id: MM.274079
taxon description caption: metsäampiainen, koiras
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-4.0

copyright owner: Helsingin yliopisto
keywords: taiga-ampiainen
keywords: Dolichovespula pacifica
keywords: Hymenoptera
keywords: Pistiäiset
keywords: Specimen
author: Pekka Malinen
source: KE.321
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147482648
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: taiga-ampiainen
  scientific name: Dolichovespula pacifica
  scientific name authorship: (Birula, 1930)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204111
  bold:
    bin count: 2
    bins: BOLD:AAM3988
    bins: BOLD:ACL8383
    public records: 8
    specimens: 8
    barcodes: 7
  has bold: true
id: MM.120759
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

side: MM.sideUpside
copyright owner: Luomus
keywords: primary
keywords: specimen
author: Malinen, Pekka
sex: MY.sexF
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageAdult
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: metsäloisampiainen
  scientific name: Dolichovespula omissa
  scientific name authorship: (Bischoff, 1931)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204113
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAN4303
    public records: 6
    specimens: 6
    barcodes: 5
  has bold: true
id: MM.3874813
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Luomus
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: punakekomuurahainen
  scientific name: Formica rufa
  scientific name authorship: Linnaeus, 1758
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204326
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:ABZ2697
    bins: BOLD:ACF4677
    bins: BOLD:ACF4683
    public records: 109
    specimens: 159
    barcodes: 84
  has bold: true
id: MM.1595384
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Anders Albrecht
author: Anders Albrecht
source: KE.3
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: tupsukekomuurahainen
  scientific name: Formica aquilonia
  scientific name authorship: Yarrow, 1955
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204328
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:ABZ2697
    public records: 38
    specimens: 38
    barcodes: 16
  has bold: true
id: MM.293736
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Anders Albrecht
author: Anders Albrecht
source: KE.3
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: niittykekomuurahainen
  scientific name: Formica pratensis
  scientific name authorship: Retzius, 1783
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204325
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:ABZ2697
    bins: BOLD:ACY9263
    bins: BOLD:AEY4233
    public records: 52
    specimens: 79
    barcodes: 33
  has bold: true
id: MM.293754
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Albrecht, Anders
author: Albrecht, Anders
full URL: https://image.laji.fi/MM.1523745/AA_030709_017_Form_fusc_Albrecht.jfif
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: mustamuurahainen
  scientific name: Formica fusca
  scientific name authorship: Linnaeus, 1758
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204315
  bold:
    bin count: 15
    bins: BOLD:AAA1467
    bins: BOLD:AAA1468
    bins: BOLD:AAA4975
    bins: BOLD:AAA4976
    bins: BOLD:AAA4977
    bins: BOLD:AAA4978
    bins: BOLD:AAD8688
    bins: BOLD:AAE1002
    bins: BOLD:AAI7169
    bins: BOLD:AAV6906
    bins: BOLD:ABA9292
    bins: BOLD:ACF2871
    bins: BOLD:ADJ7712
    bins: BOLD:ADJ8117
    bins: BOLD:ADU5801
    public records: 215
    specimens: 258
    barcodes: 89
  has bold: true
id: MM.1523745
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Anders Albrecht
author: Anders Albrecht
source: KE.3
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: karvaloviniska
  scientific name: Formica exsecta
  scientific name authorship: Nylander, 1846
  taxon rank: MX.species
  id: MX.204334
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAE0368
    public records: 74
    specimens: 92
    barcodes: 63
  has bold: true
id: MM.293743
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  scientific name: Neoneurus auctus
  scientific name authorship: (Thomson, 1895)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.297740
  has bold: false
id: MM.256478
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  scientific name: Neoneurus clypeatus
  scientific name authorship: (Förster, 1862)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.297741
  bold:
    bin count: 2
    bins: BOLD:ACQ1991
    bins: BOLD:AFB8578
    public records: 9
    specimens: 13
    barcodes: 7
  has bold: true
id: MM.256482
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  scientific name: Elasmosoma berolinense
  scientific name authorship: Ruthe, 1858
  taxon rank: MX.species
  id: MX.297738
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:ACY3979
    bins: BOLD:ADF5901
    bins: BOLD:AFD6368
    public records: 1
    specimens: 6
    barcodes: 3
  has bold: true
id: MM.256492
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: primary
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  scientific name: Elasmosoma luxembergense
  scientific name authorship: Wasmann, 1909
  taxon rank: MX.species
  id: MX.321720
  has bold: false
id: MM.256490
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Anders Albrecht
author: Anders Albrecht
source: KE.3
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: juovavihervarpiainen
  scientific name: Euura bergmanni
  scientific name authorship: (Dahlbom, 1835)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.287708
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:AAG3539
    bins: BOLD:AAV4676
    bins: BOLD:ADW3220
    public records: 85
    specimens: 99
    barcodes: 24
  has bold: true
id: MM.1586952
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Jani Järvi / Luomus
keywords: Euura ribesii
author: Jani Järvi
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: keltakarviaisvarpiainen
  scientific name: Euura ribesii
  scientific name authorship: (Scopoli, 1763)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.287390
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:ABA1295
    public records: 23
    specimens: 29
    barcodes: 11
  has bold: true
id: MM.260982
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Oona Jääskeläinen
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: punaherukkavarpiainen
  scientific name: Euura leucotrocha
  scientific name authorship: (Hartig, 1837)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.287590
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:ACB2642
    bins: BOLD:ADS7819
    bins: BOLD:AEA5624
    public records: 4
    specimens: 25
    barcodes: 0
  has bold: true
id: MM.1641012
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageLarva
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: saamenvarpiainen
  scientific name: Euura variator
  scientific name authorship: (Ruthe, 1859)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.287864
  bold:
    bin count: 2
    bins: BOLD:AAF9327
    bins: BOLD:AEA4613
    public records: 68
    specimens: 88
    barcodes: 4
  has bold: true
id: MM.3872798
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Oona Jääskeläinen
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: ojukevarpiainen
  scientific name: Euura pumilio
  scientific name authorship: (Konow, 1903)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.287348
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:ABW9088
    public records: 15
    specimens: 21
    barcodes: 2
  has bold: true
id: MM.1641008
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Marjo Heikkinen
keywords: primary
source: KE.3
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: atsaleavarpiainen
  scientific name: Euura lipovskyi
  scientific name authorship: (Smith, 1974)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.5084630
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:ACO1087
    public records: 8
    specimens: 26
    barcodes: 6
  has bold: true
id: MM.2265860
taxon description caption: Kuva: Marjo Heikkinen, CC-BY-NC-SA-4.0
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Oona Jääskeläinen
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: pikkuherukkavarpiainen
  scientific name: Pristiphora appendiculata
  scientific name authorship: (Hartig, 1837)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.288207
  bold:
    bin count: 6
    bins: BOLD:AAG3540
    bins: BOLD:AAG7866
    bins: BOLD:AAU8684
    bins: BOLD:ADD2359
    bins: BOLD:ADK2338
    bins: BOLD:AFW2036
    public records: 79
    specimens: 136
    barcodes: 15
  has bold: true
id: MM.1641015
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: specimen
keywords: larva
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageLarva
sort order: 2147482648
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: apilaisolehtiäinen
  scientific name: Tenthredo notha
  scientific name authorship: Klug, 1817
  taxon rank: MX.species
  id: MX.288855
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAD3089
    public records: 102
    specimens: 121
    barcodes: 46
  has bold: true
id: MM.3476879
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: larva
keywords: specimen
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
life stage: MY.lifeStageLarva
sort order: 2147482648
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: ketoisolehtiäinen
  scientific name: Tenthredo arcuata
  scientific name authorship: Forster, 1771
  taxon rank: MX.species
  id: MX.288849
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAD3089
    public records: 93
    specimens: 117
    barcodes: 49
  has bold: true
id: MM.3476892
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Oona Jääskeläinen
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: ruusumailapistiäinen
  scientific name: Arge ochropus
  scientific name authorship: (Gmelin, 1790)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.286911
  bold:
    bin count: 5
    bins: BOLD:AAD9877
    bins: BOLD:AAJ4349
    bins: BOLD:AAY5570
    bins: BOLD:ABU8420
    bins: BOLD:ACF3260
    public records: 36
    specimens: 53
    barcodes: 18
  has bold: true
id: MM.1640997
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: bugladysuzanne
keywords: primary
author: bugladysuzanne
source: KE.3
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-NC-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: jalavanhankapistiäinen
  scientific name: Aproceros leucopoda
  scientific name authorship: Takeuchi, 1939
  taxon rank: MX.species
  id: MX.5108394
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:ABU8978
    public records: 9
    specimens: 12
    barcodes: 7
  has bold: true
id: MM.3180044
taxon description caption: Kuva USA:sta. https://inaturalist.laji.fi/photos/146231143
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-4.0

copyright owner: @pikestrait
author: @pikestrait, iNaturalist
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-NC-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: ukkonuijapistiäinen
  scientific name: Cimbex femoratus
  scientific name authorship: (Linnaeus, 1758)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.286552
  bold:
    bin count: 2
    bins: BOLD:AAR9231
    bins: BOLD:AAU8243
    public records: 18
    specimens: 29
    barcodes: 4
  has bold: true
id: MM.3037263
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-NC-4.0

copyright owner: Luomus
keywords: specimen
keywords: primary
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
type: MM.typeEnumSpecimen
primary for taxon: true
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 1
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: leppänuijapistiäinen
  scientific name: Cimbex connatus
  scientific name authorship: (Schrank, 1776)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.286549
  bold:
    bin count: 2
    bins: BOLD:ACT2040
    bins: BOLD:AFI1267
    public records: 9
    specimens: 14
    barcodes: 2
  has bold: true
id: MM.90270
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Malinen, Pekka
source: KE.3
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: haapanuijapistiäinen
  scientific name: Trichiosoma gronblomi
  scientific name authorship: Saarinen, 1947
  taxon rank: MX.species
  id: MX.5094883
  has bold: false
id: MM.90534
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Luomus
author: Oona Jääskeläinen
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: ruusunkudospistiäinen
  scientific name: Pamphilius balteatus
  scientific name authorship: (Fallén, 1808)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.286811
  bold:
    bin count: 3
    bins: BOLD:AAF1967
    bins: BOLD:AAO0641
    bins: BOLD:ACJ6681
    public records: 8
    specimens: 12
    barcodes: 4
  has bold: true
id: MM.1641013
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

copyright owner: Pekka Malinen / Luomus
keywords: Urocerus gigas
keywords: female
capture date time: 2009-12-10T10:47:53.000+02:00
author: Pekka Malinen
sex: MY.sexF
source: KE.321
primary for taxon: false
license abbreviation: CC-BY-SA-4.0
license fullname: Creative Commons Nimeä Jaa-Samoin 4.0
sort order: 2147483647
taxon:
  cursive name: true
  vernacular name: jättipuupistiäinen
  scientific name: Urocerus gigas
  scientific name authorship: (Linnaeus, 1758)
  taxon rank: MX.species
  id: MX.288967
  bold:
    bin count: 1
    bins: BOLD:AAF8342
    public records: 24
    specimens: 33
    barcodes: 11
  has bold: true
id: MM.291602
license id: MZ.intellectualRightsCC-BY-SA-4.0

fi: pistiäiset
sv: steklar
en: Sawflies, wasps, ants and bees