Yellow-green, dark-green, glossy when dry. Stem leaves are well-spaced and rounded at the tip. Branch leaves are narrow acute, toothed near the tip and longitudinally wavy.
Harvoin itiöpesäkkeellinen. Pesäkeperä on pitkä, n. 4 cm ja pesäke pysty ja sylinterimäinen.
Itiöpesäkkeitä kehittyy aika harvoin, kiinnittyvät varren sivulle, itiöpesäkkeen perä pitkä, punainen, itiöpesäke vaakasuorassa.
Rätt stor (upprätta skaft 2–10 cm) pleurokarp mossa. Som små träd, skaften upprätta, förgrenade endast i toppen. Primära skaft bladlösa och underjordiska och från dem växer sekundära upprätta och trädlikt förgrenade skott. Blad längsmed veckade, långa och samla, tunglika, avsmalnar mot spetsen. Bladets spets vass eller trubbig. Mittnerven slutar före bladets spets. Bildar enhälliga, luftiga täcken. Sällan med sporhus. Seta långt, ca 4 cm och kapsel upprätt och cylinderformad.
På marken i fuktiga lundar, skogskärr, källdrag, ängar, berg och gårdar.
Pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeat ja viileät alueet, Uusi-Seelanti.
Bladceller långsmala, aningen kantiga, 5–6 µm breda i bladets mitt.
Kasvaa maassa.
Kosteat lehdot, korvet, lähteiden ympäristöt, niityt, kalliot ja pihatkin.
Pleurokarppi
Koko Suomessa.
Allmän i hela landet.
Mesic and moist herb-rich forests, rich bogs, shore and wet meadows, moist humus covering rock.
Itiöpesäke kehittyy varren sivulle. Itiöpesäkkeen perä pitkä, punainen, itiöpesäke vaakasuorassa. Harvoin itiöpesäkkeellinen.
Lehtisolut ovat pitkänomaiset, vähän kulmikkaat, 5–6 um leveät lehden keskiosassa.
Lehdet pitkittäispoimuiset ja muodoltaan pitkänomaisen kielimäiset, kohti kärkeä kapenevat. Lehden kärki terävä tai tylppä, keskisuoni päättyy ennen lehden kärkeä.
Förekommer på norra halvklotet på områden med milt eller svalt klimat samt Nya Zeeland.
Palmusammalen pystyt ja kärjestään haarautuneet versot tekevät sammalesta pienen puun näköisiä. Primaariset varret ovat lehdettömiä ja suikertavat maassa ja niistä kohoavat sekundaarivarret ovat pystyjä ja puumaisesti haarautuneita. Lehdet ovat pitkittäispoimuiset ja muodoltaan pitkänomaisen kielimäiset, kohti kärkeä kapenevat. Lehden kärki on terävä tai tylppä. Keskisuoni päättyy ennen lehden kärkeä.
Muodostaa yhtenäisiä, löyhiä peitteitä.
Yleinen koko maassa.
On moist soil.
Isohko. Pystyt varret ovat 2–10 cm korkeita.
Kostealla maalla, maapeitteisillä kivillä, kallioillaja kannoilla.
Primaariset varret lehdettömiä ja kasvualustan pintakerroksessa kasvava varsi, josta kohoaa pystyjä, latvasta haarovia sivuhaaroja. Pystyjen sivuhaarojen varret voi olla pitkiä, jolloin sammal näyttää puumaiselta, kivipintoja peittävällä karikkeella kasvavat sammalet kuitenkin lyhytvartisia ja siten vähemmän puumaisen näköisiä.
Common across the country.
palmmossa
Kosteissa lehdoissa, korvissa, rannoilla, purojen ja lähteiden partaalla, niityillä, pihoilla ja puutarhoissa.
Primary stems are leafless and hidden in the ground, secondary stems are erect and woody. Branched shoots resemble miniature palms, with stiff, truncated, yellow-green branches at the ends of the stems. The upright stems can be very short in dry sites and much more tree-like in wetter locations.
Capsules rare.
Pleurocarpous moss.
Kookas lehtisammal.
palmusammal