Taxonomy above genus level follows Frey, W. & Stech, M. 2009.
Taxonomy at familial and higher levels follows Frey & Stech 2009
Väriltään kellanruskea tai vihreä sammal, jonka varsi on punainen, suikertava, 2–3 kertaan haarainen ja selvästi kerroksellinen. Varsilla on lukuisia pieniä lehtimäisiä rakenteita (parafyllejä). Varsilehdet ovat lyhyitä ja leveitä (n. 2 mm pitkiä ja 1,5 mm leveitä). Lehden yläosa kapenee äkillisesti pitkäksi, kapeaksi ja mutkaiseksi kärjeksi (kärki voi olla myös lyhyt ja tylppä tai terävä). Haaralehdet ovat pienempiä, tasaisen leveitä (n. 1 mm pitkiä ja 0,5 mm leveitä), äkkiä lyhyeen terävään kärkeen kapenevia. Lehden reunus on kärjessä hampainen. Lehdessä on 2 keskisuonta, joiden pituus on 1/4–1/2 lehden pituudesta, tai ne voivat lähes puuttuakin.
Lehtisolut ovat pitkiä ja kapeita, tyvisolut eivät ole erilaistuneet. Parafyllien monisolukerroksisesta tyvestä haarautuu useita pitkiä 1–2-solukerroksisia liistakkeita.
Pohjoinen pallonpuolisko ja Uusi-Seelanti ja Australia; lauhkeat ja viileät alueet.
Mattomaisina, laajoina peitteinä kasvava; selvästi kerroksellinen kasvutapa.
Isokokoinen, versot jopa 20 cm pitkiä.
Itiöpesäkkeitä esiintyy melko harvoin. Pesäkeperä on 5–25 mm pitkä. Pesäke 1,7–2,8 mm, soikea, pesäke kaulaosastaan sivulle kaartunut.
Kasvaa maassa, lahopuulla, kalliohyllyillä.
Pleurokarppi. Metsät, lehdot.
Väriltään kellanruskea tai vihreä sammal, jonka varsi on punainen, suikertava, 2–3 kertaan haarainen ja selvästi kerroksellinen. Varsilla on lukuisia pieniä lehtimäisiä rakenteita (parafyllejä). Varsilehdet ovat lyhyitä ja leveitä ( n. 2 mm pitkiä ja 1,5 mm leveitä). Llehden yläosa kapenee äkillisesti pitkäksi, kapeaksi ja mutkaiseksi kärjeksi (kärki voi olla myös lyhyt ja tylppä tai ja terävä). Haaralehdet ovat pienempiä, tasaisen leveitä (n. 1 mm pitkiä ja 0,5 mm leveitä), äkkiä lyhyeen terävään kärkeen kapenevia. Lehden reunus on kärjessä hampainen. Lehdessä on 2 keskisuonta, joiden pituus on 1/4–1/2 lehden pituudesta, tai ne voivat lähes puuttuakin.
Itiöpesäkkeitä harvoin. Pesäkekylkinen sammal. Pesäkeperä on pitkä, pesäke pysty tai vaakasuora.
Pinkka oppimisympäristö: Metsälajintuntemus - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: Kasvitieteen retkeily Ahvenanmaalle - Nåtö ja Västerskog
Kerrossammal on hyvin yleinen koko maassa ja kasvaa tuoreissa kangasmetsissä. Kerrossammal kasvaa maassa ja lahopuiden päällä. Kerrossammal kasvaa nimensä mukaisesti kerroksina: joka vuosi sammaleeseen muodostuu uusi kerros. Talvehtiminen Sammalet, kuten kerrossammal, ovat talvella vihreitä.
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien talvi - Koululaisille: talvivihreät kasvit
Pinkka oppimisympäristö: Maatalouslajintuntemus - Sammalet ja jäkälät
Kerrossammal on kookas sammal, joka kasvaa nimensä mukaan kerroksellisesti. Yksi versokerros kasvaa vuosittain. Pienet kellanvihreät lehdet kapenevat kärkeä kohti. Kerrossammaleen varsi on kolmihaarainen.
Kerrossammal on hyvin yleinen koko Suomessa, ja se kasvaa tuoreissa kangasmetsissä. Se viihtyy erityisesti maassa ja lahopuulla.
Kerrossammalta on käytetty seinäsammalen tapaan seinäntilkkeenä.
Pinkka oppimisympäristö: Yläkoulun Pinkka - Tuore kangasmetsä
Pinkka oppimisympäristö: Metsäkasvien peruslajintuntemus - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - kasvit, levät ja sienet - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Demonstraatiot I-IX - I Levät ja sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Kangasmaiden sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Lehtomaiden sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-204 Elinympäristöt ja lajisto - sammalryhmän lajistoa - Metsien sammalia
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien lajintuntemus, Itä-Suomen yliopisto - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: A Pohjolan sammalia ja jäkäliä - Lejeunea-Oxyrrhynchium
Varsi punainen, versot kahteen tai kolmeen kertaan haaraiset, varrella runsaasti pieniä lehtimäisiä rakenteita (parafyllejä).
Varsilehdet lyhyitä ja leveitä, yläosa kapenee äkillisesti pitkäksi, kapeaksi ja mutkaiseksi kärjeksi (kärki voi olla myös lyhyt ja tylppä tai ja terävä), haaralehdet pienempiä, tasaisen leveitä, äkkiä lyhyeen terävään kärkeen kapenevia. Lehden reunus kärjessä hampainen. Lehdessä kaksi lyhyttä keskisuonta, jotka voivat lähes puuttuakin.
Itiöpesäkkeitä kehittyy harvoin, kiinnittyvät veson kylkeen, pesäkeperä pitkä, pesäke pysty tai vaakasuora.
Metsämaalla usein laajoina, mattomaisina peitteinä, tunturikankailla, lahopuulla, kalliohyllyillä.
Pinkka oppimisympäristö: A Pohjolan sammalia ja jäkäliä - Encalypta-Kurzia
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus -kasviosuuden harjoituspinkat - Levät, sammalet ja sienet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Kivipintojen sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Lahopuun sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: IPS-154 Subarctic habitats and biota - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien peruslajintuntemus, Oulun yliopisto - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-517 Suomen sammalet ja jäkälät - Kosteat metsät
Pinkka oppimisympäristö: IPS-171 Suomen sammalet ja jäkälät - Moist forests
Pinkka oppimisympäristö: Luomuksen 100 lajia -haaste: kasvit - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-517 ja IPS-171 Harjoituspinkat - Sammalet: Abietinella-Pellia
Pinkka oppimisympäristö: Luomuksen 100 lajia -haaste: lapset ja nuoret - Kasvit ja levät
ison haljenneen siirtolohkareen halkeamassa
etelään avautuvalla pystysuoralla seinämällä
Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0