Bladceller långa och smala, inga differentierade bashörnceller. Från parafylliernas flera cellager tjocka bas delar sig flere långa, 1–2 cellagriga slimsor.
Lehtisolut ovat pitkiä ja kapeita, tyvisolut eivät ole erilaistuneet. Parafyllien monisolukerroksisesta tyvestä haarautuu useita pitkiä 1–2-solukerroksisia liistakkeita.
Itiöpesäkkeitä kehittyy harvoin, kiinnittyvät veson kylkeen, pesäkeperä pitkä, pesäke pysty tai vaakasuora.
Suomessa koko maassa yleinen.
Väriltään kellanruskea tai vihreä sammal, jonka varsi on punainen, suikertava, 2–3 kertaan haarainen ja selvästi kerroksellinen. Varsilla on lukuisia pieniä lehtimäisiä rakenteita (parafyllejä). Varsilehdet ovat lyhyitä ja leveitä (n. 2 mm pitkiä ja 1,5 mm leveitä). Lehden yläosa kapenee äkillisesti pitkäksi, kapeaksi ja mutkaiseksi kärjeksi (kärki voi olla myös lyhyt ja tylppä tai terävä). Haaralehdet ovat pienempiä, tasaisen leveitä (n. 1 mm pitkiä ja 0,5 mm leveitä), äkkiä lyhyeen terävään kärkeen kapenevia. Lehden reunus on kärjessä hampainen. Lehdessä on 2 keskisuonta, joiden pituus on 1/4–1/2 lehden pituudesta, tai ne voivat lähes puuttuakin.
Itiöpesäkkeitä esiintyy melko harvoin. Pesäkeperä on 5–25 mm pitkä. Pesäke 1,7–2,8 mm, soikea, pesäke kaulaosastaan sivulle kaartunut.
Mattomaisina, laajoina peitteinä kasvava; selvästi kerroksellinen kasvutapa.
På marken, murknande ved, bergshyllor. Livsmiljöer i hela landet.
Storvuxen (skott t.o.m. 20 cm långa) pleurokarp mossa. Till färgen gulbrun eller grön, stam röd, 2 till 3 gånger förgrenad och med tydliga våningar. Stam rikligt med bladlika strukturer (parafyllier). Stamblad korta och breda (ca 2 mm långa och 1,5 mm breda). Bladets övre del avsmalnar snabbt till en långsmal och krogig spets (spetsen kan även vara kort och trubbig och/eller spetsig). Förgreningsbladen mindre, jämnt breda (ca 1 mm långa och 0,5 mm breda), snabbt avsmalnande till en kort och vass spets. Bladets kant i spetsen tandad. Bladet har två mittnerver, 1/4 till 1/2 bladets längd, kan även saknas. Bildar mattlika vida täcken, växtsättet tydligt i våningar. Sporhus bildas rätt sällan. Seta 5–25 mm långt. Kapsel 1,7–2,8 mm, oval, från halsen böjd åt sidan.
På norra halvklotet och Nya Zeeland och Australien, på områden med milt eller svalt klimat.
Pleurokarppi. Metsät, lehdot.
On forest floor, rotten logs, rock ledges.
Isokokoinen, versot jopa 20 cm pitkiä.
Varsilehdet lyhyitä ja leveitä, yläosa kapenee äkillisesti pitkäksi, kapeaksi ja mutkaiseksi kärjeksi (kärki voi olla myös lyhyt ja tylppä tai ja terävä), haaralehdet pienempiä, tasaisen leveitä, äkkiä lyhyeen terävään kärkeen kapenevia. Lehden reunus kärjessä hampainen. Lehdessä kaksi lyhyttä keskisuonta, jotka voivat lähes puuttuakin.
Koko Suomessa.
Allmän i hela landet.
Kasvaa maassa, lahopuulla, kalliohyllyillä.
Pohjoinen pallonpuolisko ja Uusi-Seelanti ja Australia; lauhkeat ja viileät alueet.
Väriltään kellanruskea tai vihreä sammal, jonka varsi on punainen, suikertava, 2–3 kertaan haarainen ja selvästi kerroksellinen. Varsilla on lukuisia pieniä lehtimäisiä rakenteita (parafyllejä). Varsilehdet ovat lyhyitä ja leveitä ( n. 2 mm pitkiä ja 1,5 mm leveitä). Llehden yläosa kapenee äkillisesti pitkäksi, kapeaksi ja mutkaiseksi kärjeksi (kärki voi olla myös lyhyt ja tylppä tai ja terävä). Haaralehdet ovat pienempiä, tasaisen leveitä (n. 1 mm pitkiä ja 0,5 mm leveitä), äkkiä lyhyeen terävään kärkeen kapenevia. Lehden reunus on kärjessä hampainen. Lehdessä on 2 keskisuonta, joiden pituus on 1/4–1/2 lehden pituudesta, tai ne voivat lähes puuttuakin.
Mesic, moist and paludified heath forests, subarctic heaths, rock faces, often the dominant bryophyte species in moist heath forests.
Yleinen koko maassa.
metsäkerrossammal
Itiöpesäkkeitä harvoin. Pesäkekylkinen sammal. Pesäkeperä on pitkä, pesäke pysty tai vaakasuora.
Large pleurocarpous moss.
Kerrossammal on hyvin yleinen koko maassa ja kasvaa tuoreissa kangasmetsissä. Kerrossammal kasvaa maassa ja lahopuiden päällä. Kerrossammal kasvaa nimensä mukaisesti kerroksina: joka vuosi sammaleeseen muodostuu uusi kerros. Talvehtiminen Sammalet, kuten kerrossammal, ovat talvella vihreitä.
Common across the country.
Varsi punainen, versot kahteen tai kolmeen kertaan haaraiset, varrella runsaasti pieniä lehtimäisiä rakenteita (parafyllejä).
Metsämaalla usein laajoina, mattomaisina peitteinä, tunturikankailla, lahopuulla, kalliohyllyillä.
Kookas lehtisammal.
Kerrossammal on hyvin yleinen koko Suomessa, ja se kasvaa tuoreissa kangasmetsissä. Se viihtyy erityisesti maassa ja lahopuulla.
husmossa
Kerrossammalta on käytetty seinäsammalen tapaan seinäntilkkeenä.
Husmossan är mycket allmän i hela landet och växer i frisk moskog. Husmossan växer på marken och på murknande ved. Husmossan växer i våningar (därav det finska namnet ”kerrossammal”): varje år tillväxer mossan med en ny förgrening (”våning”). Övervintring Mossorna, t.ex. husmossan, är vintergröna.
Kerrossammal on kookas sammal, joka kasvaa nimensä mukaan kerroksellisesti. Yksi versokerros kasvaa vuosittain. Pienet kellanvihreät lehdet kapenevat kärkeä kohti. Kerrossammaleen varsi on kolmihaarainen.