Creative Commons Attribution Noncommercial 4.0
Varsi epäsäännöllisesti tai säännöllisesti sulkahaarainen, punainen, ei parafyllejä kuten esim. kerrossammalella. Lehdet melko limittäin, usein vartta vasten painuneet. Lehti muodoltaan soikea, lyhyesti johteinen, kärjestään tylppä, näyttää usein nipukalliselta koska reunat sisäänpäin kääntyneet. Lehdessä 2 lyhyttä keskisuonta tai keskisuoneton.
Lehtisolut pitkät ja sileät. Lehden tyvellä nurkassa erillinen joukko lyhyitä ja neliömäisiä soluja.
Pohjoinen pallonpuolisko, lauhkeat alueet ja havumetsävyöhyke.
Kasvaa laajoina peitteinä. Sulkamaisesti haarautuneet sivuversot pystyjä.
Isokokoinen, versot jopa 12 cm pitkiä.
Melko harvoin pesäkkeellinen. Itiöpesäke kehittyy verson sivulle. Itiöpesäkkeen perä pitkä, sileä, itiöpesäke käyrä, yläviistoon tai sivulle taipunut.
Kasvaa maassa, rämeiden mättäillä, lahopuulla, kivillä ja kalliohyllyillä.
Tunnusomaista: sulkamainen haarautumistapa, laajat kasvustot, metsiemme yleisin sammal kerrossammalen ohella.
Pinkka oppimisympäristö: Metsälajintuntemus - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: Kasvitieteen retkeily Ahvenanmaalle - Nåtö ja Västerskog
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien talvi - Koululaisille: talvivihreät kasvit
Seinäsammal on hyvin yleinen koko maassa ja kasvaa tuoreissa ja kuivissa kangasmetsissä. Se on kookas sammal, jonka varsi haaroittuu sulkamaisesti. Se kasvaa maassa, lahopuiden rungoilla ja kivillä tiiviinä mattona. Talvehtiminen Sammalet, kuten seinäsammal, ovat talvella vihreitä.
Pinkka oppimisympäristö: Maatalouslajintuntemus - Sammalet ja jäkälät
Pinkka oppimisympäristö: Metsäkasvien peruslajintuntemus - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - kasvit, levät ja sienet - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Demonstraatiot I-IX - I Levät ja sammalet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Kangasmaiden sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Avomaiden sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-204 Elinympäristöt ja lajisto - sammalryhmän lajistoa - Soiden sammalia
Pinkka oppimisympäristö: BIO-204 Elinympäristöt ja lajisto - sammalryhmän lajistoa - Metsien sammalia
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien lajintuntemus, Itä-Suomen yliopisto - Sammalet
Pinkka e-learning: A Nordic bryophytes and lichens - Paludella-Pylaisia
Extremely common across the country.
Varsi epäsäännöllisesti tai säännöllisesti sulkahaarainen, punainen, sileä.
Lehdet kellanvihreät, melko limittäin, usein vartta vasten painuneet. Lehti soikea, lyhyesti johteinen, tylppä, näyttää usein nipukalliselta, koska reunat sisäänpäin kääntyneet. Lehdessä kaksi lyhyttä keskisuonta (voivat puuttuakin).
Itiöpesäkkeitä syntyy harvoin verson sivulle, pesäkeperä on pitkä ja itiöpesäke käyrä, yläviistoon tai sivulle taipunut.
Heath forests, peatlands, subarctic heaths, rock outcrops, often the dominant bryophyte species in mesic heath forests.
On the forest floor, peat hummocks, rotten logs, rock ledges, top of rocks and boulders.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-103 Eliöiden monimuotoisuus -kasviosuuden harjoituspinkat - Levät, sammalet ja sienet
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Kosteikkojen sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Kivipintojen sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Lahopuun sammalia ja jäkäliä
Pinkka oppimisympäristö: Global peatland ecology - Sammalet
Pinkka e-learning: IPS-154 Subarctic Habitats and Biota - Bryophytes
Pinkka oppimisympäristö: Kasvien peruslajintuntemus, Oulun yliopisto - Sammalet
Pinkka e-learning: BIO-517 Finnish bryophytes and lichens - Moist forests
Pinkka e-learning: IPS-171 Boreal bryophytes and lichens - Moist forests
Pinkka oppimisympäristö: Luomuksen 100 lajia -haaste: kasvit - Sammalet
Pinkka oppimisympäristö: Luomuksen 100 lajia -haaste: lapset ja nuoret - Kasvit ja levät
Taxonomy above genus level follows Frey, W. & Stech, M. 2009.
Taxonomy at familial and higher levels follows Frey & Stech 2009