Creative Commons Attribution Noncommercial 4.0
Keskikokoinen lehtevä maksasammal. Versot alustan suuntaisesti kasvavat tai kärjistä kohenevat, selvästi kuperat, usein lähes dikotomisesti haarovat. Verson vatsapuolelta lähtee ohutvartisia ja pienilehtisiä stoloneita. Yläpeitteisesti asettuneet kylkilehdet selvästi limittäin. Kylkilehdet ruskean– tai kellanvihreät, leveätyviset ja epäsymmetrisen kolmiomaiset, selkäpuolen tyvestä hieman laajenneet, mutta eivät varren yli ulottuvat, kärkeä kohti kapenevat ja kolmiomaiset, alas kaartuneet, aivan kärjestä yleensä selvästi kaksi– tai kolmihampaiset. Vatsalehdet melkein neliömäiset, matalasti neli– tai viisiliuskaiset.
Lehtisolut pyöreähköt, (20) 22–30 (35) um, solunurkat jonkin verran paksuuntuneet.
Pikkusahasammal kasvaa siellä täällä Etelä- ja Keski-Suomessa, mutta puuttuu Lapista.
Temperaattinen, epätäydellisesti holarktinen.
Kasvaa pieninä ryhminä tai joskus laajoina peitteinä.
Versot yleensä 2–6 (8) cm pitkät ja 1,5–2 mm leveät.
Muna- ja siittiöpesäkkeet eri kasveissa (dioikkinen laji), harvoin fertiili. Munapesäkkeet syntyvät lyhyille sivuhaaroille; itiöpesäke kehittyy munapesäkkeen seinästä syntyvän suojuksen (kalyptra) sisällä. Siittiöpesäkkeet liuskan yläpinnan syvennyksissä. Ei itujyväsiä.
Pikkusahasammal viihtyy kosteilla varjojyrkänteillä ja louhikoissa.
Kostealla kivialustalla tai kivialustaa peittävällä kangasturpeella.
Pikkusahasammal on luokiteltu Suomen sammalten uhanalaisuusarvioinnissa (Ulvinen ym. 2002) silmälläpidettäväksi lajiksi (NT). Kalliot, uhanalaiset.
Keskikokoinen lehtevä maksasammal. Versot alustan suuntaisesti kasvavat tai kärjistä kohenevat, selvästi kuperat, usein lähes dikotomisesti haarovat. Verson vatsapuolelta lähtee ohutvartisia ja pienilehtisiä stoloneita. Yläpeitteisesti asettuneet kylkilehdet selvästi limittäin. Kylkilehdet ruskean- tai kellanvihreät, leveätyviset ja epäsymmetrisen kolmiomaiset, selkäpuolen tyvestä hieman laajenneet, mutta eivät varren yli ulottuvat, kärkeä kohti kapenevat ja kolmiomaiset, alas kaartuneet, aivan kärjestä yleensä selvästi kaksi- tai kolmihampaiset. Vatsalehdet melkein neliömäiset, matalasti neli- tai viisiliuskaiset.
Muna- ja siittiöpesäkkeet samalla versolla (autoikkinen laji), usein fertiili. Munapesäkkeet kehittyvät verson kärkiin siittiöpesäkkeiden yläpuolelle (paroikkinen laji). Periantti lyhyt, ei juuri naarassuojuslehtiä (periketiaalilehtiä) pitempi. Naarassuojuslehdet syvään kaksiliuskaiset (lovi noin puolet lehden pituudesta). Ei itujyväsiä.
Muna- ja siittiöpesäkkeet eri kasveissa (dioikkinen laji), harvoin fertiili. Periantti liereä, naarassuojuslehdet (periketiaalilehdet) vähän kylkilehteä isommat, karvareunaiset. Pystyversojen lehtilaidoissa syntyy runsaasti itujyväsiä.
Pinkka e-learning: A Nordic bryophytes and lichens - Abietinella-Calypogeia
ad latera prær. montis [mäen jyrkällä sivulla?]
brook valley, rock face by brook, alt. ca. 160 m.
in caverna umbrosa [varjoisessa onkalossa]