Pienehkö litteäversoinen maksasammal, muodostaa alustanmyötäisiä tai kohenevia, tiheän röyhelömäisiä ruusukkeita. Sekovarren liuskat litteitä, melko leveitä (3–5 mm), alustaa vasten painautuneita tai yläviistoon kohenevia, kellan– tai tummanvihreitä, usein melko säännöllisesti hankahaaraisia. Liuskat laidoilta ohuet ja säännöllisesti pyöreäliuskaiset. Liuskan alapinnalla runsaasti juurtumahapsia ja yläpinnallekin tummina pisteinä kuultavia onteloita (aurikkeleita), joissa elää typpeä sitovia syanobakteereita (Nostoc). Vatsapuolen keskilinjassa hammaslaitaisia suomuja. Liuskankärkien yläpinnoille syntyy yleisesti kookkaita, tähtimäisiä itujyväsiä. Syyskesällä liuskojen kärkeen erilaistuu itujyväpulloja, joiden sisällä syntyy runsaasti pienempiä, pyöreähköjä itujyväsiä. Kypsät itujyväset vapautuvat pullomaisen rakenteen suusta.
Sekovarren laidan solut melkein neliömäiset, noin 20 um leveät, sekovarren keskiosien solut kookkaammat, jopa 65 um pitkät. Tähtimäiset itujyväset pitkälle erilaistuneet, 0,5–0,7 mm pitkät. Pullomaisissa rakenteissa syntyvät liereät tai pyöreähköt itujyväset 80–120 um pitkiä, yleensä kellanvihreitä.
Kasvaa ruusukkeina tai usein laajoinakin peitteinä kostealla mineraalimaalla.
Sekovarren liuskat yleensä 1–3 cm pitkät.
Muna- ja siittiöpesäkkeet eri kasveissa (dioikkinen laji), harvoin fertiili. Periantti lieriömäinen. Pystyjen versojen lehtilaidoissa syntyy runsaasti itujyväsiä. Itujyväset yksisoluisia, voimakkaan punaruskeita, 10–20 um, pyöreäkulmaisia.
Röyhelösammal on kosteiden, avoimien paikkojen pioneerikasvi ja viihtyy esimerkiksi ojissa, teiden varsilla ja rannoilla.
Viihtyy märällä hiekka- tai savimaalla.
Pienehkö litteäversoinen maksasammal, muodostaa alustanmyötäisiä tai kohenevia, tiheän röyhelömäisiä ruusukkeita. Sekovarren liuskat litteitä, melko leveitä (3–5 mm), alustaa vasten painautuneita tai yläviistoon kohenevia, kellan- tai tummanvihreitä, usein melko säännöllisesti hankahaaraisia. Liuskat laidoilta ohuet ja säännöllisesti pyöreäliuskaiset. Liuskan alapinnalla runsaasti juurtumahapsia ja yläpinnallekin tummina pisteinä kuultavia onteloita (aurikkeleita), joissa elää typpeä sitovia syanobakteereita (Nostoc). Vatsapuolen keskilinjassa hammaslaitaisia suomuja. Liuskankärkien yläpinnoille syntyy yleisesti kookkaita, tähtimäisiä itujyväsiä. Syyskesällä liuskojen kärkeen erilaistuu itujyväpulloja, joiden sisällä syntyy runsaasti pienempiä, pyöreähköjä itujyväsiä. Kypsät itujyväset vapautuvat pullomaisen rakenteen suusta.
Muna- ja siittiöpesäkkeet eri kasveissa (dioikkinen laji), harvoin fertiili. Munapesäkkeet syntyvät lyhyille sivuhaaroille; itiöpesäke kehittyy munapesäkkeen seinästä syntyvän suojuksen (kalyptra) sisällä. Siittiöpesäkkeet liuskan yläpinnan syvennyksissä. Ei itujyväsiä.
Pienehkö litteäversoinen maksasammal.
Muodostaa tiheän röyhelömäisiä ruusukkeita, jotka voivat vähitellen kasvaa laajoina peitteinä. Sekovarren liuskat litteitä, 3–5 mm leveitä, alustaa vasten painautuneita tai yläviistoon kohenevia, kellan- tai tummanvihreitä, usein melko säännöllisesti hankahaaraisia. Liuskat laidoilta ohuet ja säännöllisesti pyöreäliuskaiset. Liuskan alapinnalla runsaasti juurtumahapsia ja yläpinnallekin tummina pisteinä kuultavia onteloita (aurikkeleita), joissa elää typpeä sitovia syanobakteereita (Nostoc). Vatsapuolen keskilinjassa hammaslaitaisia suomuja.
Muna- ja siittiöpesäkkeet eri kasveissa (dioikkinen laji), harvoin fertiili. Itiöpesäkkeet syntyvät edellisvuotisiin sekovarsiin varhain keväällä. Periantti lieriömäinen
Liuskankärkien yläpinnoille syntyy kookkaita, tähtimäisiä itujyväsiä. Syyskesällä liuskojen kärkeen erilaistuu itujyväpulloja, joiden sisällä syntyy runsaasti pienempiä, pyöreähköjä itujyväsiä. Kypsät itujyväset vapautuvat pullomaisen rakenteen suusta.
Ojissa, teiden varsilla, rannoilla ja muilla avoimilla, ajoittain märillä paikoilla.
Pinkka oppimisympäristö: A Pohjolan sammalia ja jäkäliä - Abietinella-Calypogeia
Pinkka oppimisympäristö: BIO-517 Suomen sammalet ja jäkälät - Avoimet paikat
Pinkka oppimisympäristö: IPS-171 Suomen sammalet ja jäkälät - Bare ground
Pinkka oppimisympäristö: BIO-517 ja IPS-171 Harjoituspinkat - Sammalet: Abietinella-Pellia
Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0