Creative Commons erkännande, icke-kommersiell 4.0
Pienehkö lehtevä maksasammal. Versot kalpean harmaan– tai sinivihreät, suhteellisen leveät, kasvualustan suuntaisesti kasvavat tai kärjestä yläviistoon kohenevat. Yläpeitteiset, hyvin vinosti varteen kiinnittyneet kylkilehdet läpikuultavan ohuet, kapean puikeat, tyveltä leveät, yleensä pyöreäkärkiset tai harvemmin lovipäiset. Vatsalehdet lähes pyöreät, kärjestä matalaloviset, kaksi tai kolme kertaa vartta leveämmät. Pystyjen, pienilehtisten versojen kärkiin syntyy itujyväsiä.
Lehtisolut kylkilehden keskiosissa 30–50 (60) um pitkät ja 25–45 um leveät, soluseinät ohuet ja solunurkat tuskin lainkaan paksuuntuneet. Itujyväset yksi- tai kaksisoluisia, 20–40 um, pyöreähköjä.
Pieninä laikkuina tai yksittäisversoina muiden sammalten seassa.
Muna- ja siittiöpesäkkeet yleensä samassa kasvissa (paroikkinen laji), usein fertiili. Munapesäkkeet päärangan tai pitkien sivuhaarojen kärjissä. Periantti melko kookas, lieriömäinen tai heikosti kolmikulmainen, ripsireunainen.
Korpipaanusammal viihtyy kosteissa metsissä ja varjoisilla kalliorinteillä, erityisesti soiden laiteissa sekä metsäteiden ja -ojien töyräissä sekä kivenlohkareiden ja kantojen tyvionkaloissa.
Kostealla humuspitoisella maalla, kangasturpeella ja lahopuulla.
Korpipaanusammalta suuresti muistuttava kalvaspaanusammal (Calypogeia neesiana) on toinen yleinen paanusammallaji. Se on yleensä korpipaanusammalta hieman pienempi, ja sen kylkilehdet ovat leveimmillään lähellä lehden keskiosaa. Lisäksi ainakin jotkut lehtilaidan soluista ovat laidansuuntaisesti pidentyneet. Metsät.
Pienehkö lehtevä maksasammal. Versot kalpean harmaan- tai sinivihreät, suhteellisen leveät, kasvualustan suuntaisesti kasvavat tai kärjestä yläviistoon kohenevat. Yläpeitteiset, hyvin vinosti varteen kiinnittyneet kylkilehdet läpikuultavan ohuet, kapean puikeat, tyveltä leveät, yleensä pyöreäkärkiset tai harvemmin lovipäiset. Vatsalehdet lähes pyöreät, kärjestä matalaloviset, kaksi tai kolme kertaa vartta leveämmät. Pystyjen, pienilehtisten versojen kärkiin syntyy itujyväsiä.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Kangasmaiden sammalia ja jäkäliä
Pinkka e-learning: A Nordic bryophytes and lichens - Abietinella-Calypogeia
Versot kalpean harmaan- tai sinivihreät, suhteellisen leveät, kasvualustan suuntaisesti kasvavat tai kärjestä yläviistoon kohenevat. Kasvaa pieninä laikkuina tai yksittäisversoina muiden sammalten seassa.
Yläpeitteiset, hyvin vinosti varteen kiinnittyneet kylkilehdet läpikuultavan ohuet, kapean puikeat, tyveltä leveät, yleensä pyöreäkärkiset tai harvemmin lovipäiset. Vatsalehdet lähes pyöreät, kärjestä matalaloviset, kaksi tai kolme kertaa vartta leveämmät.
Muna- ja siittiöpesäkkeet yleensä samassa kasvissa (paroikkinen laji), usein fertiili. Munapesäkkeet päärangan tai pitkien sivuhaarojen kärjissä. Periantti melko kookas, lieriömäinen tai heikosti kolmikulmainen, ripsireunainen. Pystyjen, pienilehtisten versojen kärkiin syntyy itujyväsiä.
Moist forest and rocky slope, ditches and peat banks, basal caves and crevices of stumps, rocks and cliffs.
Moist peaty soil and soft lignum.
Pinkka oppimisympäristö: BIO-503 Maastokohteiden sammal- ja jäkälälajistoa - Lahopuun sammalia ja jäkäliä
Pinkka e-learning: BIO-517 Finnish bryophytes and lichens - Dead wood
Pinkka e-learning: IPS-171 Boreal bryophytes and lichens - Saproxylic species