The order of orders of Entognatha and Insecta is based on Misof et al. 2014: Phylogenomics resolves the timing and pattern of insect evolution - Science 346:763-767.
Siipiväli 4,7–6,6 mm. Pää vaaleanokra - ruosteenvärinen; kaulus usein hiukan vaaleampi. Silmälaput okranvalkeat. Tuntosarvet ruskehtavat, niissä koiraalla 29–35 jaoketta, naaraalla 25–29. Keskiruumis ruskeanmusta. Etusiivet mustat; keskellä siipeä jonkin verran taipunut, harvemmin katkennut, kiiltävän hopeinen poikkivyö. Ripset selvän tummakärkisten suomujen rivin ulkopuolelta valkeat, takakulmassa harmaammat. Takasiivet harmaat. Koiraan etusiipien alapuolella pieni, suomuton alue. Koiraan takasiivissä valkea karvatupsu ja etureunassa joitakin tummia suomuja. Toukka vihertävänvalkea, gangliot selvät. Pää ja niskakilpi tummanruskeat. 2. ja 3. vaiheen toukilla rivi tummanruskeita vatsalevyjä.
Koiraan pseuduncus ulottuu suunnilleen sivulämssien kärkiin. Sivulämssän sisäreuna selvästi painunut siten, että kärki kääntyy sisäänpäin melkein suorassa kulmassa. Vinculum matalan kovertunut, ilman ulkonevia sivuliuskoja. Aedeagus keskeltä heikosti kuroutunut; kärjessä yksi pari lyhyitä, suoria carinoita, joiden tyvellä joitakin pieniä piikkejä. Naaraan corpus bursae lähes kokonaan kamparakenteiden peittämä. Signumien sivut lähes yhdensuuntaiset, ne ovat hiukan erisuuruiset ja verrattain lyhyet. Ductus spermathecaessa 2,5–3 kierrettä.
Lentää kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin. Toukka elo–marraskuussa.
Lentää päivällä. Toukka elää ruusuilla (Rosa) ja joskus sikoangervolla (Filipendula vulgaris). Muna lehden alapinnalla, harvoin kaukana keskisuonesta. Koverre on käytävä, jonka alkuosa on vahvasti mutkitteleva, suolimainen; siinä ruskeaa, silmukoitunutta ulostetta. Jälkimmäinen osa voi jonkin matkaa seurata lehden reunaa. Lopussa käytävä levenee pitkänomaiseksi läiskäksi, jossa uloste hajallaan. Toukka kovertaa vatsa ylöspäin. Koteloituu tumman vihertävänruskeaan koppaan lehtikarikkeeseen.
Niityillä, lehdesniityillä, hakamailla, metsänreunoilla.
Lepiforum Moth Dissection UK Plant Parasites of Europe Svenska fjärilar
Bengtsson, B. Å., Johansson, R. & Palmqvist, G. 2008. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar—säckspinnare / Lepidoptera: Micropterigidae—Psychidae. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. 646 s. Emmet, A. M. 1983. Nepticulidae. Teoksessa: Heath, J. (toim.): Micropterigidae — Heliozelidae. The Moths and Butterflies of Great Britain and Ireland 1. Harley Books, Great Horkesley. S. 171–267. Johansson, R. et al. 1990. The Nepticulidae and Opostegidae (Lepidoptera) of North West Europe. Fauna Entomologica Scandinavica 23(1–2). E. J. Brill / Scandinavian Science Press Ltd. Leiden, New York, København & Köln. 739 s. Kurz, M. 2016. Die Schmetterlinge des Landes Salzburg – Teil II: Die nicht-ditrysischen Lepidoptera (Insecta: Lepidoptera). Monografien Entomologie Lepidoptera 31: 1–206. Meyrick, E. 1928. A revised handbook of British Lepidoptera. Watkins and Doncaster, London. vi, 914 s. Nieminen, M. & Kaitila, J.-P. 2000. Saaristomeren kansallispuiston niittyjen ja hakojen perhoset. Metsähallituksen luonnonsuojelujulkaisuja. Sarja A 111: 1–221. van Nieukerken, E. J. 1985. A taxonomic revision of the Western Palaearctic species of the subgenera Zimmermannia Hering and Ectoedemia Busck s. str. (Lepidoptera, Nepticulidae), with notes on their phylogeny. Tijdschrift voor Entomologie 128(1): 1–164. van Nieukerken, E. J., Laštůvka, A. & Laštůvka, Z. 2010. Western Palaearctic Ectoedemia (Zimmermannia) Hering and Ectoedemia Busck s. str. (Lepidoptera, Nepticulidae): five new species and new data on distribution, hostplants and recognition. ZooKeys 32: 1–82. Petersen, W. 1930. Die Blattminierer-Gattungen Lithocolletis und Nepticula (Lep.). Teil II: Nepticula Z. Stettiner Entomologische Zeitung 91(1): 1–82, [I–III]. Puplesis, R. 1994. The Nepticulidae of Eastern Europe and Asia: western, central and eastern parts. Backhuys Publishers, Leiden. 291 s. + 840 kuvaa.
Siipiväli 4.7-6.6 mm. Pää vaaleanokra - ruosteenvärinen; kaulus usein hiukan vaaleampi. Silmälaput okranvalkeat. Tuntosarvissa koiraalla 29-35 jaoketta, naaraalla 25-29. Etusiivet mustat; keskellä siipeä jonkin verran taipunut, harvemmin katkennut, kiiltävän hopeinen poikkivyö; ripsien kärkipuolisko valkea. Takasiivet harmaat. Koiraan etusiipien alapuolella pieni, suomuton alue. Koiraan takasiivissä valkea karvatupsu ja etureunassa joitakin tummia suomuja.
Niityillä, lehdesniityillä, hakamailla, metsänreunoilla. Lentää päivällä. Toukka vihertävänvalkea, gangliot selvät. Pää ja niskakilpi tummanruskeat. 2. ja 3. vaiheen toukilla rivi tummanruskeita vatsalevyjä. Elää elo-marraskuussa ruusuilla (Rosa) ja joskus sikoangervolla (Filipendula vulgaris). Muninta lehden alapinnalle, harvoin kauas keskisuonesta. Koverre on käytävä, jonka alkuosa on vahvasti mutkitteleva, suolimainen; siinä ruskeaa, silmukoitunutta ulostetta. Jälkimmäinen osa voi jonkin matkaa seurata lehden reunaa. Lopussa käytävä levenee pitkänomaiseksi läiskäksi, jossa uloste hajallaan. Toukka kovertaa vatsa ylöspäin. Koteloituu tumman vihertävänruskeaan kotelokoppaan lehtikarikkeeseen.
Bestimmungshilfe des Lepiforums Bladmineerders en plantengallen van Europa Svenska fjärilar Svenska fjärilar. Koiraan genitaalit Svenska fjärilar. Naaraan genitaalit Bengtsson, B. Å. & Palmqvist, G. 2008. Fjärilar: Käkmalar - säckspinnare / Lepidoptera: Micropterigidae - Psychidae. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna DE 1-13. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 978-91-88506-60-3. 646 s. Johansson, R. et al. 1990. The Nepticulidae and Opostegidae (Lepidoptera) of North West Europe. Fauna Entomologica Scandinavica 23(1-2). E. J. Brill / Scandinavian Science Press Ltd. Leiden, New York, København & Köln. ISBN 9789004086982. 739 s. Meyrick, E. 1895. A handbook of British Lepidoptera. MacMillan and Co., London. i-vi, 843 s. Nieminen, M. & Kaitila, J.-P. 2000. Saaristomeren kansallispuiston niittyjen ja hakojen perhoset. Metsähallituksen luonnonsuojelujulkaisuja. Sarja A 111:1-221. van Nieukerken, E. J. 1985. A taxonomic revision of the western Palaearctic species of the subgenera Zimmermannia Hering and Ectoedemia Busck s.str. (Lepidoptera, Nepticulidae), with notes on their phylogeny. Tijdschrift voor Entomologie 128(1):1-164. van Nieukerken, E. J. et al. 2010. Western Palaearctic Ectoedemia (Zimmermannia) Hering and Ectoedemia Busck s. str. (Lepidoptera, Nepticulidae): five new species and new data on distribution, hostplants and recognition. ZooKeys 32:1–82.
Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0
Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen 4.0