The order of orders of Entognatha and Insecta is based on Misof et al. 2014: Phylogenomics resolves the timing and pattern of insect evolution - Science 346:763-767.
Siipiväli 15–19 mm. Pää ja keskiruumis kalpean okrankeltaiset, takaruumis hieman harmaampi. Etusiivet okrankeltaiset; etureunassa hienoja, lyhyitä, tummia juovia. Tyvisarakkeen ulkoreuna ruskea paitsi etureunassa, teräväkulmaisesti taittunut. Keskivyö ja juova siipipeilin etupuolella ruskeat. Keskisarakkeen sisäosa muodostaa takareunassa kolmikulmaisen, vaalean dorsaalilaikun, joka on vaaleimmillaan ja keltainen tyvisaraketta vasten. Siipipeili kellertävänvalkea, leveiden kullankiiltoisten juovien reunustama, siinä 2 riviä mustia pilkkuja. Ripset okrankeltaiset, tyvestä tiheään tummanharmaasirotteiset. Takasiivet harmaat; ripset okranvalkeat, niissä tumma jakoviiru ja heikompi lähellä ripsien kärkeä. Toukka kellertävänruskea – punertavanruskea, vatsa vaaleampi; nystyrät epäselvät, ± ruumiin väriset. Pää musta, tai ruskea, pistesilmien alue ja takakulmat mustahkot; niskakilpi ruskea; peräkilpi heikosti kitinisoitunut. Kotelo kellertävänruskea. Päässä melko suuri, tylpän kartiomainen uloke. Takaruumiin jaokkeiden tyvirivien piikit suuremmat kuin kaudaalirivien. Kahden takimmaisen jaokkeen kaudaalirivien piikit puuttuvat. Peräpää pyöristynyt, siinä 5 lyhyttä, vahvaa piikkiä.
Koiraan sivulämssä pitkä, sen kaula pitkänomainen; cucullus melko lyhyt, alakulma melko kapea, kärki pitempi ja leveämpi. Sacculus melko pitkä, suippo. Naaraan lamella postvaginalis muodostuu lyhyestä, poikittaisesta liuskasta, yläreuna epäsäännöllinen pallo.
Lentää heinä–elokuussa. Toukka elo–kesäkuussa; talvehtii täysikasvuisena.
Lentää illalla; tulee yöllä valolle. Toukka elää piikkisalaatilla (Lactuca serriola) ja lehtisalaatilla (L. sativa); ensin kukinnoissa, myöhemmin kaivautuu kukkapohjukseen. Talvehtii täysikasvuisena tiiviissä, silkkisessä kopassa lehtikarikkeessa tai maassa. Koteloituu keväällä tai alkukesällä tähän koppaan.
Ruderaateilla, pientareilla, puutarhoissa.
Lepiforum Moth Dissection UK Plant Parasites of Europe Svenska fjärilar
Bentinck, G. A. & Diakonoff, A. 1968. De Nederlandse Bladrollers (Tortricidae). Monografieën van de Nederlandsche Entomologische Vereeniging 3. 201, [99] s. Bradley, J. D., Tremewan, W. G. & Smith, A. 1979. British Tortricoid Moths. Tortricidae: Olethreutinae. The Ray Society, London. 336, [43] s. van Deurs, W. 1956. Sommerfugle. VIII. Viklere. Danmarks Fauna 61. 292, [XXXI] s. von Hornig, J. 1856. Ueber die ersten Stände einiger Lepidoptern. Verhandlungen der Zoologisch-Botanischen Gesellschaft in Wien 6: 21–24. Kennel, J. 1908–1921. Die Palaearktischen Tortriciden. Eine monographische Darstellung. E. Schweizerbart'sche Verlagsbuchhandlung, Stuttgart. 742, [XXIV] s. Meijerman, L. & Ulenberg, S. A. 2000. Arthropods of Economic Importance: Eurasian Tortricidae. Arthropods of Economic Importance series. ETI/ZMA. Meyrick, E. 1928. A revised handbook of British Lepidoptera. Watkins and Doncaster, London. vi, 914 s. Pierce, F. N. & Metcalfe, J. W. 1922. The genitalia of the group Tortricidae of the Lepidoptera of the British Islands. An account of the morphology of the male clasping organs and the corresponding organs of the female. Oundle, Northants, F. N. Pierce, Liverpool. xxii, 101, [XXXIV] s. Svensson, I. 2006. Nordens vecklare (Lepidoptera, Tortricidae). Entomologiska sällskapet i Lund. 349 s.
Siipiväli 15-19 mm. Pää ja keskiruumis kalpean okrankeltaiset. Etusiivet okrankeltaiset; etureunassa hienoja, lyhyitä, tummia juovia. Tyvisarakkeen ulkoreuna ruskea paitsi etureunassa, teräväkulmaisesti taittunut. Keskivyö ja juova siipipeilin etupuolella ruskeat. Keskisarakkeen sisäosa muodostaa takareunassa kolmikulmaisen, vaalean dorsaalilaikun, joka on vaaleimmillaan ja keltainen tyvisaraketta vasten. Siipipeili kellertävänvalkea, leveiden kullankiiltoisten juovien reunustama, siinä 2 riviä mustia pilkkuja. Ripset okrankeltaiset, tyviviiru tummanharmaa. Takasiivet harmaat. Koiraan sivulämssä pitkä, sen kaula pitkänomainen; cucullus melko lyhyt, alakulma melko kapea, kärki pitempi ja leveämpi. Sacculus melko pitkä, suippo. Naaraan lamella postvaginalis muodostuu lyhyestä, poikittaisesta liuskasta, yläreuna epäsäännöllinen pallo.
Ruderaateilla, pientareilla, puutarhoissa. Lentää illalla; tulee yöllä valolle. Toukka kellertävänruskea, nystyrät epäselvät, vaaleat; pää ja niskakilpi ruskeat. Elää piikkisalaatilla (Lactuca serriola) ja lehtisalaatilla (L. sativa); elo-syyskuussa ensin kukinnoissa; myöhemmin kaivautuu kukkapohjukseen. Talvehtii täysikasvuisena kehdossa lehtikarikkeessa tai maassa. Koteloituu touko-kesäkuussa tähän kehtoon.
Bestimmungshilfe des Lepiforums Lepidoptera Dissection Group. Genitaalit Svenska fjärilar Bentinck, G. A. & Diakonoff, A. 1968. De Nederlandse Bladrollers (Tortricidae). Monografieën van de Nederlandsche Entomologische Vereeniging 3. 202 [99] s. van Deurs, W. 1956. Sommerfugle. VIII. Viklere. Danmarks Fauna 61. 292 [XXXI] s. Kennel, J. 1921. Die Palaearktischen Tortriciden. E. Schweizerbart'sche Verlagsbuchhandlung, Stuttgart. 742 [XXIV] s. Meyrick, E. 1895. A handbook of British Lepidoptera. MacMillan and Co., London. i-vi, 843 s. Pierce, F. N. & Metcalfe, J. W. 1922. The genitalia of the group Tortricidae of the Lepidoptera of the British Islands. An account of the morphology of the male clasping organs and the corresponding organs of the female. Oundle, Northants, F. N. Pierce, Liverpool. 101 [XXXIV] s. Svensson, I. 2006. Nordens vecklare (Lepidoptera, Tortricidae). Entomologiska sällskapet i Lund, 349 s.
Creative Commons Nimeä Ei-Kaupallinen Jaa-Samoin 4.0